115 
Herr W. vill icke veta af att dessa kår äro se- 
cerneran.de . Såsom bevis emot min nppgift åberopar 
kan att de Bary i sin Anatomi icke uppräknar dem 
— såsom exempel — ”unter den Drüsen”, att Pril- 
LiEUX ingenting säger om dem (!) ock att Hanstein 
1868 ansett att de borde närmare undersökas (!!). 
Det är emellertid ett faktum att de äro secerne- 
rande, kvilket mycket lätt kan iakttagas såvida ej 
ett regn nyss tvättat bladen, ja kåren äro t. o. m. 
stundom kelt ock kållet inneslutna i sekretet. Men 
kanske kerr W. odlat sin Fraxinus i boningsrum för 
att undgå ”föroreningarne” i fria naturen? Hvad 
kårens form beträffar, så varierar denna i kög grad. 
De äro icke alltid ovala, såsom kerr W. uppgifver; 
de kunna äfven vara runda, ja polyedriska i mycket 
vexlande former. Cell väggar nes inbördes ställning 
varierar äfvenledes ganska betydligt, och en radiär 
anordning är alls ingen omöjlighet, såsom kerr W. 
vill låta påskina. Hent af löjligt är kerr W:s påstå¬ 
ende att cellernas antal skulle vara 16, 18, 20—24 
— men icke 17, såsom fallet är med det kår jag 
afbildadt. Jag kar sedermera på åtskilliga blad räk¬ 
nat cellerna i dessa hår, ock funnit att deras antal 
kan vexla mellan 8 och 35, ja t. o. m. vara 17! 
Jag är öfvertygad om att i fall jag skulle kafva af- 
bildat ett kår med 18 celler, så skulle kerr W. väl 
ka sett 16, 17, 19, 20—24-celliga kår, men ej något 
med 18. 
Denna växt visar tydligt att de mekaniska egen¬ 
skaperna kos rackisledernas väfnader stå i samband 
med deras vattenhalt, ty minskas denna genom stark 
transspiration, så blifva dessa leder mjuka och rackis 
böjer sig vid dem, ej på andra ställen. Huruvida 
åter det påfallande regnet, som just samlas vid dessa 
leder, der kan upptagas i sådan mängd, att det fyller 
ifrågavarande väfnaders vattenbekof, kar jag icke när¬ 
mare undersökt. 
