184 
stämmelse med den form jag insamlat å den s. k. 
Slottsbacken. 
Växten är förut funnen på t venne ställen neml. 
i Krain och Kroatien, och skulle detta således blifva 
det tredje. Emellertid visa exemplar, tagna af prof. 
Elias Fries och förvarade å härvarande museum, att 
växten på 1850-talet odlats i bot. trädgården; etiket¬ 
ten är nämligen signerad 1853. H. U. B. och skrif- 
ven med Fries välkända handstil. Det synes mig 
fördenskull sannolikt, att förekomsten af den äkta 
Fleischmanni- formen å Slottsbacken får sin riktigaste 
förklaring, om man antager att den på ett eller annat 
sätt utkommit från botaniska trädgården. Då den 
likväl bibehållit sig i åtskilliga år, den har med all 
sannolikhet ej odlats i trädgården under de senast 
förflutna två decennierna, och alla tecken förefinnas 
att den fortfarande skall frodas, anser jag den böra 
få samma rätt att upptagas i svenska flor an som t. 
ex. Rumex scutatus L., Linaria striata Dc. m. fl. på 
samma lokal förekommande arter. 
Om vi nu fästa uppmärksamheten vid de nyss 
nämda talrika mellanformer, som finnas mellan de båda 
ytterligheterna enkelt pardelade blad med breda flikar 
och dubbelt pardelade med trådlika flikar, så kunna 
enligt min mening flere faktorer tagas i betraktande 
såsom medverkande vid dessas uppkomst. Först 
och främst har jag å andra ställen (ex. vid Länna bruk) 
funnit ex. af Pastinaca sativa som tenderat åt ifrågavar¬ 
ande variation, och vid odling i trädgården har Kand. 
Broström gjort liknande iakttagelser. Denne förklarade 
sig för den skull böjd för att anse, det hela den form¬ 
serie man kan iakttaga å Slottsbacken uppkommit 
genom variation hos hufvudarten, och att således P. 
Fleischmanni vore att anse såsom var. af P. sativa . 
Detta senare synes mig äfven af andra skäl riktigt, 
då bladets karaktärer ej kunna tillräckligt motivera 
uppställandet af egen art, men deremot torde anta- 
» 
