196 
Men som i det närmaste samtidigt med hafsgy ttjans 
afsättning och som följande omedelbart på denna måste 
man sätta de understa delarne af Phragmites- torfven. 
Terr ängförhållandena — på ungefär 1,5 kilometer stupar 
mossen nära 10 meter mot slät mark — tillåta nem- 
ligen ej här, sedan kafvet dragit sig tillbaka, bildnin¬ 
gen af något egentligt sötvattensbäcken, hvilket små¬ 
ningom under långa tidrymder skulle blifvit utfyldt 
af Phragmitestorf ; utan blad vass började nog växa i 
sjelfva hafsviken och qvarstod i långliga tider på den 
sumpiga mark, som hafvet successivt lemnade. 
Just de nu nämda dräneringsförhållandena göra 
det föröfrigt troligt, att det ofvannämda stubblagret 
härleder sig från en af de af Blytt antagna torra 
perioderna, och att tor flagret öfver detsamma liksom 
åtminstone en del af Phragmitestorf ven härstammar 
från perioder med insulärt klimat. 
Glenom docenten Högboms tillmötesgående har 
jag blifvit satt i tillfälle att undersöka ett intressant 
fynd från Umeå-trakten, några kilometer norr om sta¬ 
den uppåt Ume-elf. På en höjd af 19 meter ö. h. 
har Högbom der i marin sand funnit växtlemningar. 
Af dessa har jag kunnat identifiera 
Pinus silvestris L. (bark), 
Picea excelsa Link, (barr), 
Betula alba L. (1 frö, som närmare bestämdt 
troligen tillhör B. odorata Bechst.) 
Till hvilken geologisk tid höra nu dessa lager, 
i hvilka växtlemningar anträffats? Om vi här lemna 
ur räkningen den interglaciala växtförande leran från 
Jylland, återstå endast fyndorter af utpregladt post¬ 
glacial art. Förut är antydt, att dessa fyndorters 
nuvarande höjd öfver hafvet skulle ange dess relativa 
ålder. Hafvet skulle successivt dragit sig tillbaka, 
kvarlemnande på torra landet sina afsättningsprodukter. 
Nu är emellertid genom De Gteees undersökningar för 
södra och kanske äfven för mellersta Sverige satt i 
