254 
6:o) Monströsa bildningar förekomma icke så säl¬ 
lan, hvilket också Godron *), såsom vi sedermera 
skola se, omnämner. Dessa monströsa bildningar äro 
utan tvifvel en följd af den på olika höjd olika starkt 
utvecklade förgreningen hos båda hufvudarterna och 
af det i örtblad och blomblad hos hufvudarterna på 
olika sätt fördelade bladantalet. 
Uppkomsten af de i det följande beskrifna hy¬ 
briderna möjliggöres genom entomofili. De i träd¬ 
gården förekommande en- och fleråriga europeiska ar¬ 
terna besökas mest af humlor, de till P. pilosum- och 
P. oGerøføp-grupperna hörande, deremot af bin. Och 
af särskildt intresse synes just det förhållandet vara, 
att det hufvudsakligen är Apis mellifica P., som hos 
dessa verkställer pollinationen, alldenstund dennas 
hemland och utbredningsområde är ungefär detsamma 
(näml. Grekland och Mindre Asien) som representan¬ 
ternas af ifrågavarande Papaver- g rupper. Insektbesö¬ 
ken inträffa nästan endast ungefär mellan kl. 7—10 
f. m., men då i största mängd. 
Då jag i det följande kommer att beskrifva åt¬ 
skilliga nya hybrider, utsätter jag mig utan tvifvel 
för kritik från deras sida, hvilka anse, att hybrider 
höra till sällsyntheterna. Denna kritik vill jag redan 
här bemöta. 
Afven om hybrider i naturen äro sällsynta, så 
är ingalunda detta förhållandet i en botanisk träd¬ 
gård. Snarare är det, om man a priori skulle uttala 
sig i frågan, mera sannolikt, att der hybrider äro 
mer allmänna. Der äro nämligen med afsigt stäl- 
da intill hvarandra arter, hvilka äro mycket nära 
beslägtade, men der finnas å andra sidan icke såsom 
ofta i vilda naturen för h var je växtarts pollination 
afsedda särskilda insektarter, utan här besöker en och 
*) D. A. Godron, De hybridisation dans le genre Papaver. — 
Kevue des Sc. Nat. 1878 t. VII. N:o 2. 
