255 
samma insektart blommor tillhörande skilda arter ; 
och dessutom kunna, då förhållandet är sådant som 
hos fam. Papaveraceæ , der blommans inre delar lätt 
äro åtkomliga, och der icke någon ömsesidig afpass- 
ning mellan insekten och blomman förefinnes, flere 
olika insektarter få tillträde till blomman och verk¬ 
ställa pollinationen, hvarigenom sannolikheten för kors¬ 
befruktning blir större. En annan fråga blir sedan, 
huruvida det till en annan art öfverförda pollenet 
blir verksamt. Härför talar emellertid den omstän¬ 
digheten att ifrågavarande Papaver&rter stå hvarandra 
till karakteren mycket närmare än arter i allmänhet. 
Vidare utgöra de intermediära karaktärerna hos de i 
det följande beskrifna nya Papayer hybriderna skäl för 
antagandet af en hybridisation inom slägtet Papaver ; 
och slutligen bevisas pollenets verksamhet till fullo af 
de fakta för hvilka Godkon *) i sitt arbete redogjordt 
och hvilka äfven delvis beröra här ifrågavarande arter. 
Vid slägtenas ordnande och gruppering inom fa¬ 
miljen har jag följt Bâillon **), då dennes arbete 
i detta hänseende synes mig vara det fullständigaste 
och noggrannaste. Han utgår från PJatystemon såsom 
det lägst och närmast Panunculaceerna stående slägtet. 
Baillons arbete omfattar emellertid endast slägtena. 
Vid grupperingen af arterna inom slägtena var 
det slägtet Papaver , som egentligen tog uppmärksam¬ 
heten i anspråk, då de öfriga hvart och ett bestå af 
endast några få arter. Då såsom nämdt är den art- 
beskrifvande litteraturen till största delen är gammal, 
så har i densamma hufvudsakligen följts artificiela 
indelningspr inciper. 
I nedanstående öfversigt, har jag der före sökt 
inom samma grupp förena arter, hvilka genom sina 
*) D. A. Godron 1. c. Han har^ näml. på experimentel väg 
framställt flere Papaverhybrider. 
**) H. Bâillon, Monographie des Papaveracees et des Cappa- 
ridacees. — Histoire des plantes. Paris 1871. 
Bot. Not. 1889. 
19 
