I 
15 
breder ut sig fram emot den 4100 fol höga Wallispiken. Nu 
slår man inne i en fjellnalur. Högre och närmre resa sig mas¬ 
sorna, snöfallen trampar man redan här och der, molnen gå 
närmare, del lägre landet ligger djupt inunder. Del vore öds¬ 
ligt, vildt, hemskt — om ej här prunkade Hieracium alpi- 
num, Lychnis alpina, Andromeda hypnoid.es , Azalea, Men- 
ziesia, Luznla spicata , Diapens ia, Saxifraga nivalis och stel- 
s. 
/ar/f comosa i stor mängd. Carices (vesicaria alpige na, lago- 
pina, capitata, atrata, Buxbaumii varr.), vidsträckta snår af 
Salices (syn neriigasl glauca och lanata, ty phylicæfolia och, 
lill en del, lapponum sladnade qvar vid floderna). Juncus bi- 
giumis, trifidus (jemle Hoslii'), triglumis, Andromeda hypnoi- 
des och Lychnis alpina fylla gångstigen, medan Rhodiola ro¬ 
sea, Thal ict rum al pinum. Viola epipsila och biflora, Ranun¬ 
culus nivalis bekläda bäckstränderna. Lägger man härtill den 
högre vegetation af Ran. glacialis, pygmæus, Cardamine bel¬ 
lid if o! ia, Luznla arcuata, 'Saxifraga cernua, Sibbafdia pro¬ 
cumbens, Silene acaufis, Alsine biflora, hvilken stiger upp 
i 
på Wallispiken, som, af idel slenskrafvel och snöfält beläckt, 
reser sig spetsigt hög vid fältets slut, så kan man på Wallivaa- 
ra få elt begrepp om fjellens blomsterverld. 
Genomvandrar man deremot de leende björklundar, hvilka 
bekläda Snjärraks mer sluttande sida, hvarest Gymnadenia 
Conopsea, Cerastinm trigynum. Saxifraga ojrpositifolia, Vah- 
lodea alropurpurea och Erigeron efongalus gömma sig, så 
kommer man snart upp på del kala kulliga fjellet. Der träffar 
man nästan samma vegetation, som på Walli; men i små myr¬ 
marker har man tillfälle all bli villrådig om förhållandet mel¬ 
lan Carex vesicaria, pulla, rotundata och ampullacea, hvilka 
alla här uppträda om hvarandra, likasom i en brokig maskerad 
der den ena tagit den andras drägl (jag vill framdeles återkom¬ 
ma härtill). På högsta bergskullarne träffar man i springorna, 
jemte Luznla arcuata, Sax fraga oppositifolia och Cardami¬ 
ne bellid folia, äfven Draba muricella i ymnighet. 
Vistas man i Quickjock dröjer man ej länge att besöka 
Nja m m a l s-fjellet. Lik en kub re*er del sig med sakta slut- 
