98 
\ 
ord angående delta ämne skulle kunnå föranleda en nyttig 
discussion af frågan. 
Få slaglen lemna ett vidsträcktare fält för dessa öfnin- 
gar att splittra och öka växtarterna, son» hos mången för¬ 
fattare gått till en beklagansvärd öfverdrift; ty då om pilar- 
ne gäller i vidsträcktare mening detta n nullum signum ubi¬ 
que constans 5 ), så kunna de, hvilka begränsa arterna efter 
blott karakterer, här lätteligen få snart sagdt lika många 
arter, som det gifves individer; och litteraturen uppvisar fle¬ 
re, som, genom , att lägga sådan vigt på karaktererne, kom¬ 
mit hardt derhän. Så har Schleicher, följande blad for- 
mens mångfaldiga nuanceringar, delat f. x. Salix nigricans 
i omkring 50 arter, och de öfrige i proportion; nagot ditåt 
äfven Smith och Ii ook er. Wahl« n ber g, hvilken vi 
annars med tacksamhet erkänna såsom grundläggåren af en 
noggrannare kunskap om detta-och manget annat slägte, 
litade alltför, mycket och uteslutande på kapselns beklädnad 
och längden af dess skaft; deraf blefvo S. nigricans, phyli- 
cæ folia och arb-uscula ej klart skiljda; deraf uppkom en ar¬ 
tificiel, mot naturen i flera fall stridande, anordning af, ar¬ 
terna. — Men å andra sidan lemnar detta slägte ett lika 
stort utrymme för en oriktigt så kallad idéel uppfattning af 
formerna, en sådan, ,son», bortseende fran karakterer, mera 
rådfrågar egen känsla, tycke och på sin höjd växtens 
habitus. Om oriktigheten af det förra är o väl de aflrafleste 
öfverlygade, och oin oriktigheten af det sednare lemnai f. x. 
Sal. glauca ett slåender bevis. Denna får neml. nere i sko- 
garne och vid fjellens rötter en famnshög växt, stora, breda, 
tjocka och silfverhåriga blad, in en uppe på högfjellen blir 
den oftast blott några tum hög, har .t un na, jemnbreda, spet¬ 
siga och nästan glatta blad. Ilär blefve efter habitus san- 
nerligen mera än 1 art. 
Derför får man icke urskilja arten hvarken efter blotta 
karakterer eller blotta habitus; bada methoderna ,äio ensi-, 
diga, onaturliga och leda till 
bådadera i så mycket som m 
osanna framställningar; men 
jligt innerlig förening angifva 
