43 
Tärdt sätt sökt tillfredsställa detta beliof. De tillsluta 
icke längre forskningens skattkammare för den större all¬ 
mänheten, utan hemöda sig tvärtom alt, genom både 
skriftliga och muntliga föredrag, göra forskningens resul¬ 
tater kända och fruktbärande för det praktiska lifvet. —- 
Utom de lyckade och välbekanta försök, som i delta af- 
seende blifvit gjorda af Danmarks ulmärklaste vetenskaps¬ 
män Orsted, Schouw, Eschricht och Forchhammer, hafva 
ock flere yngre vetenskapsidkare förenat sig om utgifvan— 
det af en tidskrift för populär naturvetenskap, på hvilken 
vi härmed vilja fästa våra läsares uppmärksamhet, öfver— 
tygade, att botanisten mindre, än nagon annan naturfor¬ 
skare, kan undvara en allsidig naturhistorisk bildning, för 
alt rätt falla och begripa de invecklade momenter, af 
hvilka växllifvets fenomener bero. Nämnde tidskrift re¬ 
digeras af E. Petit och A. Thornam, undertitel: Tid¬ 
skrift for populær Naturvidenskab^ och hafva hittills trenne 
häften utkommit, innehållande följande afhandlingar: 1. 
Den tropiske zones Foraar, af Prof. Lie b man, — 2. 
i En Reise i Guanacaste af Mag. A. Orsted, — 5. Om 
I Lyden af Doc. Holten, —^ 4. Plante-æggets Udvikling 
i af E. Petit, — 5. Hjernen som Sjeleorgan af A. Th or— 
I nam, — 6. Vulkanerne i Mellem-Frankrig af Prof. 
I Forchhammer, — 7. Diamanten af J. C. Schylhe, 
' — 8. Hjertet og Kredslöbet af Thornam, — 9. Om 
Kochenille-Arlerne af Petit, — 10. Erindringer fra et 
Ophold paa Guineakysten af V. Prosch, — 11. Den 
dyriske Warme af Thornam, — 12. Om Madeira af 
A. B., — 15. Naturens Physiognomi i Cenlral-Arnerica 
af Mag. A. L. Orsted. Afhandlingarne följa hvarandra 
så, alt en föregående likasom banar väg för och förbere¬ 
der en följande. I slutet af hvarje häfte lemnas några 
korta notiser om nyaste upptäckter och rön. — Af dessa 
afhandlingar vilja vi här i korthet redogöra för den om 
Plante-æggets Udvikling, hvilken klart och fullständigt upp¬ 
tager de iheorier om växternas fructification, som i sed- 
nare tider blifvit framställda. 
Alltsedan växternas sexualitet blifvit genom Linné full¬ 
ständigt bevisad, har man ansett ståndarna såsom det manli ga 
och pistillen såsom det qvinliga organet, utan alt dock med 
