112 
ur massan af nägra få förblandade eller förvirradt be- 
skrifne former; ja någon gäng endast för all vända art¬ 
begreppet pä en annan sida, likasom man vänder en 
rock eller annat plagg. Man uraktlåter att fästa upp¬ 
märksamhet vid de förhållanden, under hvilka vexlerne 
uppträda, och man afledes då från att någonsin inse or- 
sakerne till och sammanhanget uti vextlilvels mångformig- 
het. Botanisten hos oss, och på det sätt han vanligen 
bedrifver sitt studium, är blott och bart Pbytograph, och 
han fruktar att. med ringaste sidoblick öfverlyga sig om 
orsaken till det han ser. Ser han en vextart med sma¬ 
lare blad än vanligt, eller större blommor, eller en blom¬ 
ma med till hälften reducerade kronblad o. s. v., allt 
detta annoteras noggrant; men att sammanföra hvad vi 
härom känna, att genom den vanliga inductionen, — grun¬ 
den för all sann vetenskap, — leda sig till betydelsen 
häraf, nödvändigheten och sammanhanget dervid, m. m. 
dylikt, dertill sakna vi inom den högre vextverlden nära 
nog alla spår. ( Læstadiusl ) Så t. ex. hafva vi inom Laf- 
varne, i delta hänseende vackra serier af analoga former; 
— bland Svamparne likaså, och om dessa ännu till de¬ 
ras betingande orsaker till en del ännu stå oförklarade, 
så känna vi dock dessa varielet-serier, och de former, 
under hvilka dessa arter framträda. Sä är dock icke 
förhållandet inom de högre vexternes område. Man nö¬ 
jer sig med alt hafva begränsat arten, och man räds att 
ens omnämna att denna väl kända och skarpt begränsade 
art undergår någon enda, af vissa eller tillfälliga omstän¬ 
digheter föranledd, förändring. 
Enligt min öfvertygelse vore arternes enskilda stu¬ 
dium ett af de mål, hvarlill botanisten för närvarande 
kunde och borde vända sig. Botaniken, fruktar jag, eljest 
dör genom sin egen ensidighet, — och ensidigheten alt 
endast vända sig till ett enda mål: —— den yttre diagno¬ 
stiken. Det vore af en oändlig vigt, ej allenast för bo¬ 
taniken sjelf, utan för alla de grenar af naturvetenska- 
perne, som hafva beröring dermed. Så t. ex. Agrono- 
mien: — landtbrukaren ser sina åkrar bevexta med vissa 
ogräs, af botanisten får han veta deras namn och yttre 
beskrifning, men bestämdt icke mera; genom en tillfällig 
