150 
hel: af C. -solidn Sw. uppföres en var. bracteis subinteg- 
ris, af C, fabacea Pers. en var. bracteis incisis (= C. 
pumila Host. från Wien och C. Lohelii Tausch. fr. Prag); 
C. laxa Fr. anföres såsom ett slående bevis på den ringa 
betydelsen af skärmbladens helhet eller delning. — Po- 
hjgala comosa Schk., ymnig vid Berlin, och P. uliginosa 
finnes ej kring Hamburg. P. serpjjllacea Weihe (= P. 
depressa Wender.) angifves väl skilja sig från P. vulgaris 
genom utsträckta långa och fina, mot spetsen ofta ganska 
greniga stjelkar, genom de undre motsatta 2—3 linier 
långa ovala bladen, de smärre öfre och de 4—'6 sällan 
flerblommiga, slaka blomklasarna, som snart luta åt ena 
sidan; de undre bladen, hvilka ej sällan betäcka stjelken 
ända till dess förgrening, hafva likhet med bladen af 
Thymus Serpyllum; grenarne äro korta, på det högsta 
finger-långa; fodervingarne kornblå, blomkronan gul och 
vid basen violett; hela växten saknar all smak. — 
Under Trifolium filiforme erinras att T, minus och T. fili^ 
forme Sm. äro en och samma växt, hvaremot Godrons 
åsigl, att den Istrianska T. micranthum Koch skulle vara 
Linnés T. filiforme och T. filiforme ^ majus Fr. densam¬ 
mes 2\ procumbens^ gendrifves, under förmodan att denna 
felaktiga åsigt framkallats deraf, att Linné citerat till sin 
T. procumbens en dålig afbildning ur Rayi Synopsis, som 
föreställer T. minus Sm. — Hieracium nigrescens Sond. 
— närmast intill H. rigidum och IL boreale — försva¬ 
ras emot Meyer, som förklarat den vara en af sandig lo¬ 
kal frambragt H. boreale, då den deremot växer på humus¬ 
rik jord och i sällskap med H. boreale, från hvilken H. 
nigrescens skiljer sig genom mycket bladig enkel och mju¬ 
kare sljelk, enkel och kort blomklase eller knippe och 
genom de smärre blekgröna vid blomningstiden klotrunda 
blomkorgarna. Såsom hybrida Cardui upptagas C. nutanti— 
crispus och C crispo-nutans Koch (C. Stangii Buek.). — 
Orchis latifolia L. och O. angustifolia Wimm. åtskiljas 
bland annat äfven derigenom, att den sednare blommar 
ungefär 4 veckor sednare; med densamma förenas O. in-' 
carnata Fr. herb. norm. Yll. 63, 66, non Nov. Mant. 
111. p. 54. Angående den från O. maculata al Grisebach 
