18 
stora olivfärgade (om robusta Sirosiphon-^VQ^v påminnande) 
celler, som innesluta blågröna, ofta 2 eller 3 sammanhän¬ 
gande gonidier utan tydlig omgifvande membran {^'granula 
gonima Nyl.), men i den inre orediga väfnaden anträffas 
gulgröna gonidier med tydlig cellul-membran {^'gonidia vera' 
Nyl.). Säkerligen är den att anses såsom närmast slägt med 
jP. lignyota ( W n b g. ). (Forts.) 
5. No vitier för Kalmar Läns Flora, 
af E. V. Ekstrand. 
Alltsedan Prof. E. Fries utgaf Stirpes Agri Fem- 
sionensis” ända till de tvenne sista decennierna har större 
delen af Småland för botanisten varit ett nästan obekant 
land. Anledningen härtill torde böra sökas i den nästan all¬ 
mänt gängse tron, att föga eller intet nytt här stode att finna, 
hvarföre ock ganska få botanister hafva rigtat sin uppmärk¬ 
samhet på denna provins. Först på sednare tiden har Ad¬ 
junkten N. J. Scheutz, genom de talrika bidrag han lem- 
nat till Smålands flora, ådagalagt, huru origtig denna upp¬ 
fattning varit, och här nedan uppräknade ”no vitier för 
Kalmar Läns. Flora” kunna lemna ytterligare bevis för en 
motsatt åsigt. Detta landskaps läge mellan så egendomliga 
florområden, som Skåne, Blekinge samt Wester- och Öster- 
göthland, och provinsens högeligen omvexlande natur torde der- 
jemte berättiga till den förmodan, att här rika materialier 
böra förefinnas för jemförande växt-geografiska studier Detta 
antagande gäller isynnerhet Kalmar Län, hvars rikedom på 
växtformer kan uthärda jemnförelse med många af de bäst 
lottade trakterna i vårt land. Såsom bevis för detta, mitt på¬ 
stående torde det tillåtas mig att, före den egentliga växt- 
uppräkningen, omnämna några af de utmärktare växter, hvilka 
D 
