43 
upphörde, blef internodiet upprätt och styft. — Geropegia 
Gardneri hade på 31 tum tre långa och två korta internodier. 
Dessa behöfde 5—6 timmar fÖr hvarje hel svängning, be- 
skretVo derunder en krets af 5 fot i diameter och en om¬ 
krets af 16 fot, så att toppen tillryggalade 32—33 tum i 
timman. Härvid blir stammen vriden i samma rigtning som 
vindningen sker, så att den efter den 37:de vindningen har 
vuxit 9 tum och snott sig 3 gånger. Mo hl trodde derföre, 
/ 
att stammens vridning var det, som orsakade rörelsen; men 
innan någon vridning på stammen märktes, hade rörelsen 
börjat redan hos den unga växten, och ehuru Lecontea sväng¬ 
de under flera dagar, blef den blott en gång vriden kring sin 
egen axel. Det finnes dessutom ett stort antal växter, som 
väl svänga men ej äro vridna, såsom Pisum sativum, vissa 
Clematis- m. fl. och hos åtskilliga, såsom Phaseolus, 
finner man, att de olika internodierna äro snodda i olika 
riktning. Man har iakttagit, att växter bli vridna, när de 
slingra sig kring ojemna ytor eller röra sig fritt utan stöd, 
hvilket tvifvelsutan har till ändamål att bereda dem större 
styrka (likasom ett hårdt snoddt rep är stadigare än blott 
hoplagda trådar), att öfvergå ojeranheter vid sitt uppstigande 
eller bära sin egen tyngd, då de svänga fritt. Spetsen af 
en slingerväxt är ofta hakforinigt böjd, och då denna svän¬ 
ger sig och till följe af sin ungdom böjer sig mera abrupt 
utåt, blir den företrädesvis tjenlig att gripa fast i det stöd, 
som skall komma växten att motstå stormarnes lösryckande 
våldsamhet. 
Mohl antager, att slingerstammar ega ett slags otydlig 
irritabilitet. Detta anser Darwin af direkta rön ej alldeles 
bekräftas. Växter, som slingra sig kring stöd, visa alltid sak- 
tare rörelser än de, som svänga fritt. Rörelseförmågan, en 
tid förlorad, kan återvinnas, och den vridning, ett skott er¬ 
hållit, bibehålies, äfven om stödet ur spiralen borttages. Egen¬ 
domligt synes, att många växter, som alldeles icke slingra 
sig kring tjockare föremål, med begärlighet göra det kring 
smalare t. ex. en tråd, hvilket säkerligen kommer sig derutaf 
