70 
■ “V) nnrn n:i‘) 'i, M 'tn ’■ '-■• 
; 'I'-'il ; i t; i^q «r-) '^ofr' ■• '' 
2. On tlie 'Movements and Habits, of climbing 
.' H i .plants. By Charles Darwin. ir; 
: ; n Ï ; Referat af'*N.' ir. AkderSSON.'^^' ‘ - ’ 
::^: --r • v;| ;:;r:i /r' ^ ;<'• -, ^fr 
(Ports.) 
III.{' K längebärand e växter. ' ‘Klängen äro trådfor- " 
niiga organer, mera eller mindre känsliga för vidrörandet,!och 
uteslutande till för att tjena växterna som medel för -klätt¬ 
ring. De äro modificationer af blad med deras skaft, af 
blomskaft eller möjligen af grenar och stipler* Mo hl upp¬ 
täckte först, att »klängena voro känsliga för vidrörandet, men 
trodde, att fortsatt tryckning var nödvändig att orsaka rö¬ 
relsen. sa Gray beskref närmare den ytterliga känslig¬ 
heten och hastigheten i rörelserna hos klangen af vissa Cu- 
curbitaceæ. Hos följande familjer visa sig klängena företrä¬ 
desvis utbildade:.;.: i 
Signoniaceœ. Bignonia iinguis (eller en dermed närbe- 
slägtad art) uppstiger med slingrande stam kring ett, smalt 
stöd och begagnar då ej sina klängen eller bladskaft, men 
när den skall fästa sig vid ett starkare, så böja sig dess 
klängen och fästas; de röra sig också i små ellipser, och 
detta klänge liknar då-i en fågelfot, hvars baktå blifvit af- 
huggen och har klorna 'nedböjda. När en gren kommer mellan 
dessa tår, fästa de sig dervid alldeles som en fågel. Hos 
andra arter af slägtet röra, sig bladskaften mera spontant för 
att i bringa ‘ klänget i beröring med ett föremål. - När de så 
klänga igenom buskars eller träds grenar eller af dem bil¬ 
dade snår, fästa de sig med stor kraft för att kunna 
motstå stormarnes våldsamhet. Härigenom få de yäxtmas- 
sor, sotp fylla urskogarne, bakom dessa naturliga murar mera 
nom mörkröda frukter och färj^adt hypothecium. Den förekommer på 
kalksten och torde möjligen kiin a anträffas äfven i Sverige. — Biatori- 
dium Monasteriense Lahm måste för sitt thallodiska, af gonidicr uppfyllda 
excipulum föras till slägtet Maronea. 
