Fästa icke' klangets i trådap r på dettax. sätt, så: vissnai ^de 
snart,, i men i motsatt fa^FblnKde k ishart/tjockare; ’ 0 )ch:sÉ^^^^ 
kare, upphöra toljande .^vinterO i at.tî^efvsa; m?en qvarblifva, med 
sina båda tasten ? qvarbäHande greh-en nvid muren^^i rtiotakaf 
år och det så starkt,! att de., utan atfei bris ta, kanna uthärda 
skål|>undstyngder.,i ^ n : 
i ^.Sapindacefß’ hCardiospe^rm^irri Halieacabum ba de 
två sidogrenarne af blomskaftet blifvit omvandlade tdl kläh*- 
gen i likasom hös vinrankan; *?De ärövtumslänga nch.d 
raka:,men rulla sig snart symmetriskt inåt. -.Derigenoraf^atk; de 
öfre skotten ha rörelse ,- föras blomskaften intill i stöd ,:?der. dé 
snart fästa sig. -- ivi'-- 
' Här visa sig ofta klängena ?oeh’ blomskaf¬ 
ten i sin förstai. uppkomst som »en yårtaj, som småningom de- 
- lar sig, så att det synes, som r vore klänget endast en : modi¬ 
fierad gren af ett enskildt blomskaft, bar nyskott, 
bvilkas rörelser öfvergå alla i hastighet och hvilkas- klängen 
äro ytterst känsliga. De svänga ett hvarf på en timata, 
klängena äro 7—9 tum långa och inom 2 minuter hoprulla 
de sig vid vidröring. -«d f?-}h 
Hos flertalet af de klängebärande växterna se vi sålunda, 
att de unga internodierna svänga-'i mera ' eller mindre breda 
ellipser, hvarigenom klängena föras intill det föremål, hvari 
de skola fatta. Men rrföniiågan att slingra med s^ina ;stam- 
mar ha de i allmänhet förlorat;. Vanligast rö>’a sig både 
internodierna och klängena, eller ock blott klängena (GVsms, 
Cohœa^ ^ Passiflora) eller blott internodierna iförande méd sig 
klängena iLathyo'us'.aphaca) elleriock : ingen d-era 
Hyad slutligen angår de växter, som. tillutjenstitbr ^sih 
vidfästning äro försedda méd hakar elleroluftrötter,? så/äro de 
i fråga om känslighet oeh îsjelfvilliga^ irôrelser mindre anmärk¬ 
ningsvärda» GaUum -aparine'jl Muhits>iaustralis toch ; åtskilliga 
klätter-jRosm förete inga dylika fenomener, men åtskilliga verk¬ 
liga slingerväxter äro tillika försedda med styfva borst eller hår, 
sksom Humuhis, Dvpladenia, Smilade aspera. D de tropiska 
trakterna förekomma många palmer, hvilka synas hjelpa sig 
