BOTANISKA NOTISER 
UTGIFNE Aï' 
N:o9&10. TH. M. FRIES. 1866. 
INNEHÅLL: N. J. Andersson, Om slagtet Salix, isynnerhet dess 
nordiska former. — C. Hartman, Anmärkningar till Joh. Ångströms 
senaste uppsats om Sveriges BotrycJiia. — J. A. Leffler, Strödda bi¬ 
drag till Sveriges flora.— Strödda Underr.: Dödsfall. — Postfloratio. 
— K. J. Lönnroth, Ytterligare om ^^Rinnex gentilis^. — Snbscriptions- 
indbydelse. — Linnéana. — Drakblodsträdet. 
1. Om slagtet Salix ^ isynnerliet dess nordiska 
former, 
af N. J. Andersson. 
(Forts.) 
VI. S. argenteœ s. repentes: vanligen låga buskar med 
sega, smala grenar; temligen styfva, oftast åtminstone under- 
till glanshåriga, slutligen mörknande blad; nästan oskaftade 
och bladlösa hängen; ståndarknappar slutligen mörknande; 
kapslar tydl. skaftade, vanligast gråludna, med mycket kort 
eller omärkligt stift. 
Denna afdelning är i våra nejder ej rik på arter; den 
står i anseende till fruktskaftens och stiftens karakterer så 
alldeles emellan mîcrostylœ och podostylœ , att den kan fö¬ 
ras till bådadera, men antyder dock större frändskap med 
de förra, med hvilka den ock lättare bildar hybrider. I Nord- 
Amerika är den mera utbildad. S. sitchensis Sans. är en 
på vestkusten af denna kontinent förekommande art, som i 
Ryska Ajan också har en representant; i de Förenta Sta¬ 
terna bli S. petiolaris Sm. och S. sericea Marsch, allmänna 
och ha buskens utseende mera af S. /ra^ 27 is-gruppen, men 
hängen alldeles af S, repens (en modifikation af den senare, 
S. gracilis Ands., är t. o. m. af Hooker ansedd synonym 
med den europeiska] S. rosmarinifolia); och slutligen upp¬ 
träda också derstädes S, humilis Marsh, och S. tristis Ait, 
