25 
Geum urhanum L. f. glandulosum Mürb., Beitr. 
F]. Südbosn. u. Herceg., in Act. Soc. physiogr. lund.^ 
Bd. 2, V. p. 132 (1892). Stjälk, bladskaft, blom¬ 
skaft och äfven fruktspröt (i synnerhet till nedre 
hälften) försedda med talrika glandler. — Tuna, bland 
buskar vid Vibosjön (^'^7 1905; ymnigt). 
G. rivale L. — Denna art, som förekommer flere- 
städes kring Hudiksvall, men ingalunda är allmän, 
har ej sällan ett utseende, som ganska nära öfverens- 
stämmer med den af Neuman i Bot. Not. 1905, p. 
261, beskrifna f. subalpinum. Storleken och bladens 
serratur äro desamma; men foderflikarna äro vanligen 
blott 3 gånger så långa som breda (c. 15X5 mm). 
Kronbladen äro i början helt grönhvita, sedan gul- 
hvita utan mörkare ådror, men med svagt rödlätt 
schattering här och där i kanten. 
Spiræa idmaria L. — Om hithörande formers 
kännetecken och synonymik se Aschers. & Græbn., 
Syn. mitteleur. Fl., Yl. p. 437 — 438 (1902). — 
Följande former påträffade jag kring Hudiksvall: 
f. denudata (Presl). Mindre allmän, 
f. pubescens B. v. Mannag. Allmän. 
1 . suhdenudata Fritsch. Mindre allmän, 
f. cinerea Glaab. Allmän, 
f. glauca (Schultz). Mindre allmän. 
Sisymbrium sophia L. Hudiksvall: A^arfvet och 
vid Âvik; Tuna kyrkogård. — var. sericeum Neum. 
Kastellholmen (-^j, 1905; B. Erikson). 
Cardamine pratensis L. f. (Knae). Vid 
Hedebäcken. — subf. seminuda n. subf. Högväxt; 
stjälk först of van midten bladig (vanligen 3 blad). 
Med föregående. 
G. amara L. f. hirta W. & Gr. Vid Fridheras- 
bäcken och Hedebäcken (ymnigare än hufvudformeii). 
— subf. ramosa n, subf. Högväxt; blommor i sam¬ 
mansatt bladig klase. Vid Hedebäcken. 
Turritis glabra L. Håsta ängar. 
