5 
F. excelsa Pom. Vid Kullbäcken och Håsta- 
bäcken. — f. alterna n. f. Blad skiftevisa. Kull¬ 
bäcken (3 ex., ^"^7 1904). — f. trifoliata n. f. 
Blad 3 i krans. Kullbäcken (1 ex., ^'^7 1904). 
Galium hor cale L. f. humidiusculum n. /. Spens¬ 
lig ; blomställning smal och gles, med uppräta eller 
föga utstående sidogrenar; blad tunna, långt och 
smalt tillspetsade, de mellersta 25—30 mm långa och 
3—4 mm breda; hela stjälken samt bladen på ötVer- 
sidan, i kanten och undertill på medelnerven beklädda 
med små, fina, styfva och sträfva hår. — Tuna: 
Håsta ängar (fuktiga ställen, ^^/7 1904). 
Forma latifolium W. & Ge. subf. hirto-scabrum 
n. subf. 01 verensstämmande med f. latifolium ge¬ 
nom sin högre växt samt sina stora (ända till 4 cm 
långa) och breda blad; men hela stjälken samt bladen 
på öfversidan, i kanten och undertill på hufvudner- 
verna sträfva af korta och styfva hår. — Hudiksvall, 
Bränslet (solöppen backe, 1904). 
Forma umbrosum Domin in Sitzungsber. böhm. Ges. 
Wiss. Prag 1902, n:o LVIII, p. 32. Högv^äxt och 
spenslig; stjälk slak, något bågböjd, med förlängda stam¬ 
led, 5 —8 dm hög; blad tunna, breda, afiångt eller ägg- 
rundt lansettlika, trubbiga, de mellersta 25 — 30 mm 
långa och 6—8 mm breda; blomställning få- och gles- 
blommig. — Tuna: Tolsta (skuggrik löfbacke, 1905). 
G. mollugo L. — Af denna art påträffade jag 
vid Hudiksvall följande former: 
a. elaium (Thujll.). Gamla kyrkogården. 
ß. dumetorum [Jord., Pugili., p. 78 (1852), pro 
sp.] H. Br. in Österr. bot. Zeitschr. 1892, p. 199. 
Stjälk uppstigande, hög och kraftig; blad smalt lan¬ 
settlika eller jämnbreda, åt båda ändarna afsmalnande, 
de mellersta 15—20 mm långa och 1,5 — 2,5 mm 
breda; blomställning utbredd, mycket förlängd, med 
långt åtskilda, glesblommiga, vågrätt utstående eller 
tillbakaböjda sidogrenar. Kristineberg. 
