63 
2. Om refloration eller omblomning. 
Af Nils Sylvén. 
Under de tre senast gångna åren har jag för¬ 
nämligast i Västergötland (Hassle) och. Upland (Up¬ 
sala) företagit en del insamlingar af växter på höst¬ 
blomningsstadium under förhoppning att möjligen 
kunna lämna ett ytterligare bidrag till vår svenska 
höstfloras morfologi och biologi. Vid genomgången 
af mitt undersökningsmaterial har jag sökt samman¬ 
föra de olika arterna inom vissa typer, hufvudsak- 
ligen i öfverensstämmelse med den af "Wittrock i 
”Bidrag till den medelsvenska höstilorans morfologi 
och biologi”, Botaniska Notiser 1883, pp. 20—5, 
lämnade framställningen. Wittrocks här framställda 
iakttagelser gälla väsentligen höstväxternas florala 
system, eller hvad han kallar ”höstblomstringen.” 
Wittrock säger härom, 1. c. p. 21: ”Denna höst- 
blomstring kan nu bero på opsigoni eller på prolepsis. 
I förra fallet torde jag för korthetens skull få be¬ 
teckna den med ordet efterhlomstring^ metantliesis^ i 
det senare fallet med förblomstring, proanthesis/’ — 
Den hostblomstring, med hvilken jag förnämligast syssel¬ 
satt mig, är egentligen en omblomning eller upprepad 
blomning, och använder jag härför benämningen reflo¬ 
ration. Under denna benämning hänfaller då Witt- 
rocks metanthesis och äfven hans proanthesis, ehuru 
denna senare dock blott delvis, d. v. s. då verklig om¬ 
blomning eller upprepad blomning föreligger; proan¬ 
thesis förekommer nämligen förutom hos pollakanter, 
hvilkas proanthesis naturligtvis i regel faller inom re- 
florationens område, äfven hos ett flertal hapaxanter, 
hos hvilka naturligen härvid aldrig tal kan blifva 
om någon omblomning eller refloration. 
E-efloratiori kan sålunda bestå i I: metanthesis, 
II: proanthesis. 
Bot. Not. 1906. 
