126 
nas visserligen året om, men aro endast under en 
viss del däraf stadda i utveckling ^). 
Vid vår svenska västkust har algvegetationen 
sin yppigaste utveckling under sommaren speciellt 
under juli och augusti månader. Härtill bidrager 
framför allt den mängd ettåriga arter, som här före¬ 
komma, och som just under dessa månader hafva nått 
sin kraftigaste utveckling för att under hösten dö 
bort och under vintern saknas endast med undantag 
af ett eller annat ungexemplar. Dessa ettåriga som¬ 
mararter sätta sin prägel på såväl den litorala som 
den sublitorala alg vegetationen. 
I sydligare belägna haf (t. ex. Medelhafvet) är 
åtminstone den litorala algvegetationen fattigare under 
sommaren än under våren, hufvudsakligen beroende 
på en allt fÖr stark insolation under sommaren, i 
mindre grad på för hög temperatur (se Oltmanns 
1. c. p. 208). I nordligare belägna haf är däremot 
algfloran rikast utbildad under sommaren och visar 
häri sålunda samma förhållanden som vid svenska 
västkusten. 
I sin beäTrbetning af Kristianiafjordens algfLora 
säger Gran (1. c. p. 15): ”De enaarige alger har i 
almindelighed en kortere eller længre hvileperiode, 
som for de litorale arters vedkommende oftest ligger 
i den varmeste sommertid (juli—august, FhyUitis^ 
M Viktigare litteratur: 
Børgesen, F., The Algæ-vegetatioii of the Færoese coasts .(Bo¬ 
tany of the Færoes, Part III. Copenhagen 1905) 
G- r an, H. H., Kristianiafjordens algeflora. I. Khodophyceæ og 
Phæophyceæ. (Videnskabsselskabets Skrifter. I. Mathem. - 
naturvid. Klasse. 1896. Kristiania 1897) 
Kjellman, F. K., Norra Ishafvets algflora. (Vega-Expeditionens 
vetenskapliga iakttagelser. Bd. III. Stockholm 1883) 
— Växtlifvet under vintern i haf vet vid Sveriges vestra kust 
(Botaniska Notiser 1886, p. 111.) 
Oltmanns, Fr., Morphologie und Biologie der Algen, Bd. II. 
Jena 1905. 
Kos en vinge, L. Kolder up. Om Algevegetationen ved Grønlands 
Kyster. (Meddelelser om Grønland, 20. Kjøbenhavn 1899.) 
