282 
fann den. Uppgiften i Flora suecica (1745)^ p. 233: 
”Radix perennis” hvilar alltså endast på den iaktta¬ 
gelsen, att den blommande växtens rot lefvat öfver* 
från föregående år. Den ströks i hans Species plan¬ 
tarum^ men har dock tydligen gifvit anledning till, 
att en del författare hållit fast vid, att Linnés L, 
quercina på Lilla Karlsö är flerårig, ehuru de känt 
den blott genom Linnés beskrifning och icke ens 
det. Det finnes ingen anledning betvifla, att den på 
Lilla Karlsö är hapaxant såsom längre söderut. 
Då likheten mellan L. Chaixii och L. quercina 
är så stor, torde man också med skäl kunna påstå, 
att de stå i ett nära genetiskt förhållande till hvar¬ 
andra. Rörande denna fråga finnas flere uppgifter i 
literaturen. Hochstetter, som undersökt dem vid 
Brünn i Mähren, där de växte i sällskap med hvar¬ 
andra, misstänkte, att L. Chaixii vore en ”varietet” 
af L. quercina ^). Hvilken anledning han hade här¬ 
till, anföres icke, men Koch bemöter misstanken med 
det faktum, att L. Chaixii ”cultura hucusque persti¬ 
tit” I hvilken mening den skulle vara en ”varie¬ 
tet” af L. (quercina^ framgår af ett meddelande af 
Beck rörande bladformen hos denna, att ”an schat¬ 
tigen Stellen werden sie ungeteilt” ^). Formen med 
de odelade bladen är just L. Chaixii. . Möjligen i an¬ 
slutning till en sådan föreställning hafva de båda 
formerna blifvit benämnda: L. quercina var. integri- 
folia och L. quercina var. pinnatifida. 
Hvarje organism har, som bekant, en innebo¬ 
ende förmåga att inom vissa gränser kunna ackom- 
modera sig efter yttre förhållanden och kan därföre 
antaga ett stundom mycket olika utseende på olika 
lokaler. Växer t. ex. Nasturtium amphibium i vatten, 
blifva bladen, som utvecklat sig under vattenytan, 
pardelade; men får samma växt utveckla sina skott 
*) Koch, Synopsis Floræ germanicæ et lielveticæ. II. p. 49G. 
Beck, Flora von Nieder-Österreich. II (1893), p. 1319. 
