2ö4 
upp pä en mera öppen och solig plats, hade bladen 
lika hela som på beskuggade ställen bland buskarne. 
Något särskildt experiment för afgörande af den frå¬ 
gan var sålunda öfverflödigt att anställa. Utan tvif- 
vel är bladllikigheten hos L. quercina lika oberoende 
af belysningsförhållandena. Eljes är det oförklarligt, 
att denna Lachica i Sachsen och Thüringen m. 11. 
ställen kan förekomma med uteslutande pardelade blad. 
Den af Beck meddelade iakttagelsen rörande 
bladformens förhållande till belysniogen måste alltså 
bero på, att L. ChaixH föredrar busk- och trädbeväxta 
lokaler framför soliga och blåsiga. Vid Upsala når 
den också den yppigaste utbildningen bland buskar 
och träd. L. quercina däremot tyckes trifvas bäst på 
solöppna och blåsiga lokaler och förekommer kanske 
uteslutande på sådana. Det är också anmärknings- 
värdt, att dess parllikade blad erbjuda mindre vind- 
.fång, än om de vore hela, och hafva sålunda en 
passande form för en blåsig lokal, under det att bla¬ 
den hos L. ChaixH^ som på grund af sin odelade be¬ 
skaffenhet erbjuda större vindfång, harmoniera bäst 
med de lugnare vindförhållanden, som råda på träd- 
och buskbeväxta lokaler. 
Olikheten i bladformen .hos dessa Lactuca-?^vtQv 
kan emellertid icke gerna ensam vara den regulator, 
som bestämmer, på hvilka lokaler de skola förekomma, 
så att harmoni kommer till stånd mellan bladformen 
och de yttre förhållandena. Dels gör sig denna har¬ 
moni gällande icke förr än året efter, sedan individet 
med hjälp af en rosett blad invid marken fått en 
kraftig up plagsrot, dels kan hikigheten hos L. quercina-' 
bladen icke i och för sig utgöra något hinder för, 
att fruktsättningen på en lugn och något beskuggad 
lokal kan blifva lika riklig som hos L. ChaixH. om 
blott bladytorna blifva lika stora som hos denna. 
Med olikheten i bladform äro tydligen förenade ka¬ 
raktärer af fysiologisk natur, som först genom experi- 
