5 
III N:o 38 1877) på flera andra ställen i Skåne 
påvisat. Ofvanpå detta sand och gytjelager med ark¬ 
tisk vegetation hvilade torfven och i dennas randlager 
har jag funnit en lagerföljd af skogsträd, som kan 
jämföras med den Steenstrup (Geognostisk-geologisk 
Undersögelse af Skovmoserne Vidnesdam og Lillemose. 
Danske Vid. Sel. naturv. Afh. IX 1842) i Danmarks 
torfmossar funnit och den, som Nathorst (Föredrag i 
botanik vid K. Ve tenskaps-Akad. högtidsdag 1887) 
genom undersökningar af de svenska kalktufierna ha¬ 
de iakttagit i Sverige. Jag har äfven sjelf varit i 
tillfälle att insamla tuffossil vid den vigtigaste kalk- 
tufförekomsten i Sverige, vid Benestad nära Ystad i 
Skåne. 
I lagret närmast öfver det ofvan beskrifna med 
arktiska växter hade funnits räster af Betula odorata 
Bechst, som bekant den art som för närvarande An¬ 
nes i det nordliga Skandinavien och bildar ”björkre- 
gioneiY på våra fjäll, vidare af Salix aurita eller 
möjl. cinerea. Detta lager motsvarade det Steenstrup 
i Danmark benämt aspens. Att denna ej här anträf¬ 
fats berodde möjligen på den ringa mängd växtlämnin¬ 
gar detta lager innehöll. Motsvarande lager hade äf¬ 
ven påvisats i kalktuffen vid Benestad. 
Ofvanpå detta der torfven i. egentlig mening vid¬ 
tog fann man af tallen såväl barr som kottar och gre¬ 
nar, i början sparsamt, men på högre nivå i oerhörda 
qvantiteter. Den åtföljdes af blad af Salix cinerea.^ 
aurita, caprea och mera sällsynt d,î repens; rikligt med 
frön af Nupliar hdeum och en Botamogeton, mera spar¬ 
samt af llhamnus Frangida och Cornus sanguinea samt 
blad af Betida odorata och Popidus tremidct. Steenstrup 
urskiljer äfven ett tallens lager då detta träd varit 
det härskande skogsträdet. Likaså kan genom stör¬ 
sta delen af tuflfaflagringen vid Benestad tallagret ur¬ 
skiljas och baron C. Kurch, som noggrant studerat 
förhållandet der, har uppdelat det i flera olika nivåer. 
