34 
Hofgren. Väl sannolikt ursprungi. förvildad, ehuru nu¬ 
mera acklimatiserad. (R. alpina L. förekommer inom 
florområdet blott odlad och möjl. tillfälligt förvildad). 
B. Caninæ Fr. anf. st. 
5. jR. villosa L. fl. su. ed. 2 (1755) och sp. pl. 
a mollis (Sm. Engl. bot. 25 — 1812) = R. mollissima Fr. 
Nov.,.^ej Willd. 
f. archeiypa Du Mort. Mon. ros. fl. belg. (1867). 
f. coerulescens Scheutz i Vet. Ak. Öfv. 1873. 
f. resinosoides Crép. i Cottet Enumer. d. Ros. i Bullet, 
soc. Murith. (1874). 
f. pseudoruhiginosa (Lej. Fl. Spa. 1811). 
f. coeridea Woods i Lin. trans. XII (1818). 
f. nemoralis Lge Haandb. ed. 2. (1856—59). 
f. foetida (Bast. Suppl, fl. Maine et Loire — 1812). 
f. glalorata Fr. Nov. ed. 2 (1828). 
f. fallax A. Bl. N. Fl. III (1876). 
f. acicularis Sclieutz mskr. Stammen försedd med 
talrika, nålfina taggar. — N. mil utanför 
Sandefjord ock vid Langesundsfjorden, funnen af 
C. Tråen. 
f. Scheuten (Christ, i Flora 1874). 
f. grandifolia Schz Stud. (1872). 
f. spinescens Christ. Ros. d. Schw. (1873). 
ß pomifera (Herrm. Diss. de Rosa 1762). 
^ tomentosa Sm. fl. brit. 2 (1800) 
c( Smithiana Ser. i DG. Prodr. II (1825). Tagg, 
åtm. på årsskotten vani, mer el. mindre krökta; 
småbi, under foga glandulösa utom stund, på de 
större nerverna). 
f. genuina Leffi. mskr. Frukter mer el. mindre af- 
långa, ngt päronf., mestadels nakna på täml. 
långa — glandelliåriga skaft, med utåt el. uppåt 
rigtade, vanl. före fruktmogn. affallande foder- 
flikar. 
f. Friesii (Schz Stud. 1872). 
f. suhglobosa (Sm. Engl. Fl. 2 — 1824). 
f. subcristata Sclieutz mskr. {— ’V. cristata Winsl. 
ej Christ.”) med bredt äggr.-ovala, vanl. tätt 
