35 
ludna ocli kortspetsade, på undersidans nerver 
glandelhår. småblad, klotrunda el. päronform., 
täml. kortskaftade, glandelborst. och ngt pul¬ 
posa frukter, mycket glandulosa foderflikar. 
Närmar sig starkt vissa former af R. vill. a 
mollis. — Gröteb. Brännö (^Winsl.); Bob. Skaftö- 
landet och trol. iler st.. 
f. conjungens Leffl. i Hartm. Handb. ed 11 (s. 277). 
f. ambigua Leffl. mskr. Årsskottens tagg. täml. 
fina och raka; de nedre bladens småbi, stund, 
n. cirkelrunda, bredt naggtandade; frukter täml. 
kortskaftade, smalt aflånga-päronf. med mycket 
få utvecklade karpeller, föga pulpösa men med 
alldeles upprätta (samstående) glandulösa foder¬ 
flikar. Skulle möjligen kunna vara hybrid af 
R. vill. mollis och * tomentosa c/. Smithiana, 
• ' 
bland hvilka den 1887 fanns på Stenungsön 
i Boh. 
f. glabrescens J. A. Grabrielsson in sched. (analog 
med f. glabrata af R. vill. ci mollis). 
f. einer ascens DuMort. anf. st. analog med f. fal¬ 
lax af R. vill. Ci mollis. — I Göteborgstrakten 
(funnen af Winsl.) och N. vid Langesundsfjor- 
den (C. Tråen enl. Scheutz). 
ß iimhelliflora (Sw. i herb. — Schz i Vet. Ak. Öfv. 1873.) 
f. typica Leffl. mskr. med på båda sidor mer el. 
mindre håriga el. ludna vanl. grågröna el. un- 
under hvitakt. småblad, 
f. umbrosa Schz i Bot. Not. 1877. 
f. commutata (Schz Stud. 1872). 
f. horrida Leffl. anf. st. 
f. Tullbergii Leffl. mskr. Småbi. vanl. tunna och 
ljusgröna, under blekare och än tätt (liksom f. 
typica), än täml. obetydligt glandulösa, äggr.- 
aflånga vanl. med utdragen spets, enhelsågade 
el. på blomgrenar stund, något (oregelbundet) 
dubbelsågade ; frukter vanl. ensamma men täml. 
