36 
långskaffcade. Nästan analog med f. fallax af E,. 
vill. a mollis. — Funnen i Skåne vid Ahus, 
Pinelierna, Alnarp — först af den skarpsynto 
numera ailidne D:r S. A. Tullberg. 
/ venusta Sch. Stud. (1872). Medelforra till E. vill. a 
mollis, dit den föres af Crépiii; torde dock stå närmast 
* tom. ß umbelliflora. 
6. M. canina L. Sp. pi. (1753) utvidg. 
cf genuina Leffl. i Hn anf. st. 
f. Lutetiana (Lém. i Bull. phil. 1818). 
f. sphœrica Gren. Fl. Jur. (1865). 
f. andegavensis (Bast. Fl. de Maine et Loire 1809). 
f. obnubila Winsi. i Bot. Not. 1880. 
f. dumalis (Bechst. Forstbot. 1810), 
f. Acliarii (Billb. Sv. Bot. IX—1823) Leffl. i Hn ed. 11. 
f. affinis (Eau Enum. ros. 1816). Småbi, ofvan tydligt 
håriga, under alldeles glatta, 
f. senticosa (Ach. i Vet. Ak. Handl. 1813) utv. (äfven 
med dubbelsågade småblad), 
f. scabrata (Crép. Prim. Mon. Eos. I 1869). 
ß JReuteri Godet Fl. du Jura (1853). 
f. genuina Gren. Fl. jur. (1865). 
f. transiens Gren. anf. st. 
f. subcristata Bak. anf. st. (= f. imponens Eip. i Crép. 
anf. st.). 
f. renosa (Sw. i Sv. Bot. — flg. 29). 
f. adenophora Gren. anf. st. 
f. subcanina Christ Eos. d. Schw. (1873). 
f. mixta Leffl. mskr. Grren. brunakt. med spridda 
olikform. men mycket svaga taggar (bvaribland 
en och annan n. borstlik); småblad äggr.-lan- 
cettl. med ofta långt utdragen sjDets, rödbrunt 
anlupna, med skarpa, mest enkla och framåt 
rigtade sågtänder; frukter utdraget afl.-flaskform., 
täml. pulpösa med mycket få utvecklade kar- 
peller; foderflikar utåt el. uppåt rigtade, obe¬ 
tydligt flikiga eller alla helbräddade. — Stock¬ 
holm vid Sundsta 1851 enl. ex. af Fr. Björn¬ 
ström i Vet. Ak. herb. — Skulle möjligen 
kunna vara hybrid af E. canina och någon form 
af gruppen Cinnamomeæ Koch! 
