54 
Blomskotten, ofta 2—3 från hvarje nodus, äro 
lågväxta (20—30 c. m.) bärande 5—6 blad nedom 
blomställningen ; de äro båriga, försedda med täta ocb 
starka, klolika taggar samt glandler och glandelhår, 
hvilka dock på bladskaft och i inflor escensen, der hå¬ 
ren äro tätast, äro svåra att se. Bladen äro oftast 
3-taliga, sällan 5-taliga, till serratur och beklädnad 
lika turionernas, men oftast mörkare till färgen; de 
nedres uddblad äro äggrunda, de öfres smalare, ofta 
från vigglik bas starkt förlängda. Stipler lineära. 
Blommor få, oftast 5—6, på skaft af 2 c. m:s längd 
i en af bladen öfvervuxen qvast eller i en ofvan bla¬ 
den sig höjande kort klase. Foderbladen grå-gröna; 
på utsidan är oftast den senare, på insidan den förra 
färgen öfvervägande ; längs kanterna äro de hvitludna 
och glandelhåriga, på utsidan förekomma jemte gland¬ 
ler äfven en och annan tagg; till formen äro foder¬ 
bladen aflångt triangulära med en spets af variabel 
längd (1—5 m. m.), under blomningen äro de tillba- 
kaböjda, sedan kupigt utstående, men redan under 
fruktens gröna stadium uppåtböjda. Kronbladen sy¬ 
nas vara af något vexlande form och storlek; oftast 
äro de bredt ovala, sällan runda, någon gång ovala, 
alltid med kort, men tydlig klo. Stenfrukter rundade, 
jemför else vis små, stenar plattade, skrynkliga. 
Varierar: 
a. Skuggformen har spensligare, skarpare kantig, 
ljusgrön turion med svagare mera likformigt och 
allmänt krökta, blekare taggar, tunnare, mera 
förlängda uddblad med mindre skarpt afsatt 
spets, glesare glandler och hår, svagare beväpnad 
inflorescens, smalare uddblad på blomskotten och 
större kronblad. 
b. Juvenila former. De yngre buskarne hafva 
tjockare, nästan trind turion, oftast tretaliga tu- 
rionblad med hvarandra till betydlig del täc- 
