72 
stubblager, och Falkman***) uppgifver, att tre stubbla¬ 
ger förekomma uti mossar vid E-inkesta i Arla s:n, vid 
Lundby i Husby s:n och vid Wingsleör i Lijsta s:n i 
Södermanland samt i Skeemosse uti Frändefors s:n i 
Dalsland. 
Vid Elmhult i Småland iakttog jag tre dylika, 
mycket tydliga stubblager i en' vidsträckt mosse, i hvil¬ 
ken i följd af en storartad torftillverkning skärningar 
blifvit gjorda ända till botten, som här befans vara på 
omkr. 13 fots djup. Bottenlagret af torfven utgjordes af 
lemningar efter vattenväxter, såsom Fhragmites, utan in¬ 
blandning af Sphagnum. På ett djup af omkr. 8—10 fot fun- 
nos ytterst talrika tallstubbar, de flesta stående på rot, an¬ 
dra kullfallna och då i förbindelse med stammen. Stun¬ 
dom, isynnerhet öfver någon på bottnen liggande större 
sten, stodo flere öfver hvarandra. Utom tall förekom- 
mo här äfven grenar och stamstycken af björk. Stub- 
barne i detta lager voro omgifna af en mörk fet torf, 
hvars hufvudbeståndsdel tyckes utgöras af någon Hgp- 
l^w?l^-artad mossa. Derofvanför vidtog ett lager af tem- 
ligen förmultnad Sphagnumtorf med lemningar af 
Eriophorum vaginatum och Calluna vulgaris. På ett djup 
af 5—6 fot träffas åter ett lager af tallstubbar, hvilka 
ej äro så talrika som i det nedersta. Det är genom ett 
lager temligen multnad sphagnumtorf skildt från det 
öfversta lagret tallstubbar, hvilket befinner sig på ett 
djup af omkr. 2—3 fot under mossens nuvarande’"yta. 
Det öfversta torflagret utgöres af föga förändrad Sphag¬ 
num. Calluna vulgaris, Eriophorum vaginatum och Sphag¬ 
na utgöra hufvudbeståndsdelen af den flora, som nu 
betäcker mossens yta, hvilken nu i följd af mossens 
dränering är ganska torr. En följd af utdikningen är 
'***) L. B. Falkman, Om de svenska bränntorfmossarna, 
deras uppkomst, beskaffenhet, undersökning, delning och till¬ 
godogörande, samt om bränntorfs vilrde och användande till 
bränsle. Stockholm 1869. 
