74 
och Ljungstorps egor. I den förra, hvars största djup 
var något öfver 20 fot, funnos några skärningar nära 
kanten. Bottenlagret var starkt förmultnadt och inne¬ 
höll stycken af björknäfver. Deröfver vidtog ett lager 
med likaledes starkt förmultnad torf, i hvilken en 
mängd från, kanten utvältade, stammar af ek lågo in- 
«• 
bäddade kors och tvärs ofta flere öfver hvarandra. Afven 
ute i mossen funnos lemningar af ek, nemligen grenar 
o. d. samt några i en torfgraf ungefär 7 fot under ytan 
stående stubbar. En stor mängd dylika hade enligt upp¬ 
lysning af egaren blifvit upptagna derstädes. Den of- 
vanför detta lager varande torfven utgjordes af Sphagnum 
med lemningar af Tkiophorum vaginatum och Calluna vul¬ 
garis. Mossen vid Ljungstorp var bygd på samma sätt 
och innehöll vid omkr. 5—10 fots djup massor af lem- 
nino^ar af ek. Afven här fans en stubbe af ek öfver 1 
fot i diam. stående på rot i torfven ett stycke från 
kanten omkr. 7 fot under mossens yta. Bottenlagret 
var här ej så starkt förmultnadt^ och bestod så godt 
som uteslutande af lemningar efter högre vattenväxter. 
Jag flck bl. a. upp med borret frön af Menyanthes och 
Nuphar luteum hvilka utvisade, att mossen en gång haft 
en sjö- eller tjärnartad karaktär. För att mossen se¬ 
dermera skulle blifva så torr, att ekar af en sådan di¬ 
mension kunde växa på d'ess yta, måste ett synnerligen 
torrt klimat varit herskande under lång tid, ty mossen 
har icke egt något naturligt aflopp, hvarigenom den af 
någon tillfällighet kunnat blifva dränerad. I senare 
tid har visserligen ett afloppsdike blifvit gräfdt, men 
det oaktadt står vattnet i de gamla torfgrafvarne om¬ 
kring 4 fot högre än stubben. Något naturligt aflopp 
har ej heller mossen vid St. Ettarp haft, enligt hvad 
dess égaré benäget meddelat mig. Ehuru ett dike nu 
är gräfdt igenom densamma, stod dock klarvatten om¬ 
kring stubbarnes rötter, och den har sålunda endast 
under en lång period med ringa nederbörd kunnat 
