78 
närheten af mossen eller bäcken förekommande väx¬ 
terna. Stundom kan torfven utgöras nästan uteslutande 
af dylika i gyttja eller dy inbäddade växtdelar. Så har 
jag vid Sunnansjö i O. Thorsås i Småland funnit torfven 
från 1—6 à 7 fots djup utgöras af gyttja med deri inbäd¬ 
dade otaliga väl bibehållna blad, af hvilka de flesta 
tillhörde Myrica Gale. Blandade med dessa funnos 
blad af Vaccinium uliginosum.^ Oxycoccus palustris, Quer¬ 
cus, Betula, Salix (caprea eller cinerea), Alnus glutinosa, 
kottar af Binus silvestris och stängelstycken af Equise- 
tuwt. Lemningar af gran kunde jag ej upptäcka. 
Vid mina undersökningar insamlade jag äfven 
spritmaterial af de i mossens djupare lager förekom¬ 
mande Sphagnaceerna för att, ifall de voro bestämbara, 
kunna afgöra, om dessa lager äro bildade af samma 
arter, som nu uppträda på mossens yta.*) De flesta af 
dessa prof voro med ett s. k. torfborr upphemtade från 
5—16 fots djup i Foglamossen i Tegnaby s:n i Små¬ 
land, hvilken i detta afseende syntes mig synnerligen 
lämplig, då den till ett djup af 16—18 fot bestod af 
föga multnad sphagnumtorf. Om man antager, att 
detta torflager tillväxt oafbrutet, skulle det ha bildats 
på 800 à 1,000 år att döma efter den hastighet, hvar¬ 
med i vårt land Sphagnumtorf bildas i gamla torfgraf- 
var o. d. Men det är högst sannolikt, att äfven i denna 
mosse liksom i andra närliggande afbrott i torfbild- 
ningen varit rådande under långa tider, oaktadt dessa 
torra perioder ej efterlemnat något spår i form af stubb¬ 
lager, troligen till följd af mossens stora fuktighet. 
Äfven i vår jämförelsevis torra tid är den temligen 
svårtrafikabel i följd af sin stora vattenhalt, och detta 
oaktadt den genom en kanal, som blifvit gräfd längs 
dess ena sida, har erhållit ett präktigt aflopp. Torf- 
*) Detta material är öfverleranadt till Docenten K. F. 
Dusén, som välvilligt bestämt detsamma och i ett särskildt 
meddelande kommer att redogöra för de resultat, till hvilka 
han kommit. 
