99 
utskjutande låg bank af flygsand. C. 18 kilometer 
uppför floden, ofvanom den första forsen ligger Var- 
suga by, den största på ter ska kusten (150 hus). Här 
erhöllos vigtiga upplysningar af en af byns bönder, 
som tecknade en detaljerad karta med skala öfver hela 
Varsugas flodområde; med undantag af några enstaka 
(subalpina?) höjder är hela trakten bevuxen med barr¬ 
skog; vår och höst idka Varsuga-boarne fiske högt 
uppför floden och hafva t. o. m. en laxpata vid dess 
vestliga hufvudarm, Paana. Närmare källorna fiska 
lappar från det inre (Kamensk?). 
Nästa hufvudstation blef byn Tsha vanga, hvarifrån 
åter en båtfärd företogs uppför den i sitt nedre lopp 
strida, högre upp lugna och djupa Tsha vanga till den 
4 mil aflägsna Nishnojesjön ; härifrån erbjöd sig den 
lapske vägvisaren att på några dagar föra resandena 
landvägen till Ponoj-floden. Byn Tshavanga ligger 
på den kala öppna kustflackan; först 15 kilometer från 
hafvet uppträder barrskog, hvilken här bildar ett smalt 
bälte parallelt med kusten ; innanför detta barrskogs¬ 
bälte finnes björkskog, som dock, äfven den, snart 
glesnar och försvinner, h var efter en svagt kuperad 
tundra vidtager, bestående af vexlande renlafsfält och 
vidsträckta försumpningar. Huruvida tillvaron af 
detta skoglösa område, som tycke's upptaga en stor del 
af halföns sydöstra del, bör tänkas beroende af be¬ 
tydande nivådifferenser eller om lokala förhållanden af 
annat slag (t. ex. brist på lämpliga ståndorter) härvid äro 
bestämmande och i högre grad inverka på skogens 
utbredning eller om slutligen de klimatiska moment, 
som i halföns norra del försvaga eller på stora sträc¬ 
kor undertrycka trädvegetationen, äfven på södra si¬ 
dan om den i högplatån inskurna Ponoj-dalen äro 
tillräckliga att ensamt för sig förhindra skogens fort¬ 
komst måste tills vidare lemnas oafgjordt. 
En fottur till det 5—6 mil österut belägna 
Tshapoma afslutade raden af sommarens excursioner. 
