124 
utbildad till typisk pallisadväfnad med cellerna myc¬ 
ket sträckta i radial riktning, och bildande unge¬ 
fär 3 (2—4) lager. De bilda sålunda radiala 
rader. De mellan ett par subepidermala baststrängar 
liggande cellraderna konvergera inåt mot det stär¬ 
kelseledande barkparenkymet. Det inre lagret assi¬ 
milationsceller äro mer isodiametriska eller till och 
med tangential! sträckta. Detta lager synes fungera 
som samlingsceller; stundom stöta dera celler från det 
närmast yttre lagret mot en enda sådan samlingscell. 
Formen 1) har assimilationsväfnaden bygd på hufvud- 
sakligen samma sätt. Pallisadcellerna äro dock bre¬ 
dare, d. V. s. mera utsträckta i tangential riktning än 
hos formen 2). Detta står möjligen i samband med 
dessa formers olika bygnad. Hos formen 2) blir 
assimilationsverksamheten kraftigare än hos formen 1), 
då nämligen i följd af de talrikare radiala väggarne 
klorofyllkornen fa tillfälle att uppträda talrikare; hvil¬ 
ket är e:i -^rsättning för den förras kortare inter nodier. 
Den kortgreniga formen bär nämligen till följd af 
sina korta internodier på en lika stor del af stammen 
mycket flera blommor och frukter, åt hvilka assimi¬ 
lationsväfnaden i stammen skall bereda näring. For¬ 
men 3) har icke så tydligt utpreglad pallisadväfnad. 
Cellerna äro bredare och närma sig mera isodiame- 
trisk form, ehuru äfven här en tydlig sträckning i 
radial riktning förefinnes. Cellraderna mellan ett par 
subepidermala baststrängar konvergera icke så tydligt 
i riktning mot bortledningsväfnaden som hos de två 
nyssnämda formerna. Den mindre utpreglade palli- 
sadformeii kan möjligen förklaras dels af, att denna 
form icke växer på fullkomligt solöppet ställe, dels af 
dess upprätta växtsätt, till följd h var af assimilations¬ 
väfnaden icke träffas vertikalt af solstrålarna, som hos 
formerna 1) och 2), utan snedt, och sålunda dessas 
verkan blir svagare. Hos formen 4) är ännu pallisad- 
väfnad rådande, men hos formen 5) äro cellerna en- 
