205 
Molkenboer och Kerbert för Leiden 1840. 
Bruinsma för Friesland 1840. 
Gevers Deynoot för Utrecht 1843. 
Gevers Deynoot och A beleven för Nymegen (Fl. Novioma- 
gensis) 1848. 
Bondam och Top: Flora Campensis 1849. 
Van Hoven; Flora van ’s Hertogenbosch. 
Rombouts och Merkus Doornik för Amsterdam (Fl. Am- 
stelodamensis) 1850. 
H. M. de Witt Hamer: Flora Delfensis 1868. 
1 de stora framsteg, som vårt århundrades vetenskap 
genom tillhjelp af mikroskopet gjort i växtanatomi_, och ge¬ 
nom den derjemte anlitade kemien m. fl. specialiteter tillika 
i växtfysiologi, hafva holländare tagit del. Bland växtfysio- 
loger må nämnas W. H. de Vriese^ Harting^ äfven kännare af 
Diatomaceæ, Rauwenhoff, Hugo de Yries och Treub. Ar 1829 
meddelade W. H. de Vriese för den tiden märkliga iakttagelser 
Öfver växternas rötter. Men i synnerhet vigtiga voro hans 
och professor G. Vroliks i Amsterdam undersökningar öfver 
Aroideerna 1836—39., hvarmed det bevisades, att växters 
egna värme beror,af andning. 
För botaniken verka åtskilliga lärda samfund. 
1) Nederländska botaniska föreningen (Nederlandsche 
Botanische Vereeniging)_, från år 1845, har nu Suringar till 
president och Abeleven till sekreterare, räknar 44 ledamöter 
och 15 korresponderande medlemmar i utlandet och dessutom 
hedersledamöter. Detta sällskap, hvars tidskrift, Nederlandsch 
Kruidkundig Archief, vuxit till ett verk i 9 delar, håller en 
sammankomst om vintern och en med exkursion om sommaren. 
Hufvuduppgift: kännedom om hemlandsfloran. 
2) Kongl. vetenskapsakademien. 
3) Holländska vetenskapssällskapet. 
4) Naturvetenskapliga kongressen med en sektion för bota¬ 
nik, som höll sin första sammankomst i Amsterdam 1887. Första 
delen af kongressens rikhaltiga meddelanden har nyss utkommit. 
Framstående botanister. 
J. Kops^ död 1849, professor i Utrecht, var i början af 
århundradet som grundläggare af Flora Batava landets främste 
målsman för botanik. 
C. 6r. C. Reinwardt 1773—1854, professor i Amsterdam 
1810, i Leiden från 1820; reste 1816—20 på ostindiska 
öarne och samlade ett stort herbarium; utgaf: Resa i ostin¬ 
diska archipelagen; Resa till archipelagens östra trakter m. 
fl. arbeten, och beskref många indiska växter. 
