207 
riet; utgaf Catalogus van ’s Lands Plantentuin, Buitenzorg; 
dessutom utmärkta tidskriftsuppsatser. 
J. J. Briiinsyna 1805—85, apotekare i heeuwarden; 
utgaf Frieslands Flora 1840^ 41. 
P. e7. Harting *j* 1885^ professor i Utrecht; var växtfy- 
siolog; skref lokalfloror och som algolog om Diatomaceæ. 
C. M. van der Sande Lacoste 1815—87, läkare i Am¬ 
sterdam; utmärkt kännare af den inhemska floran och berömd 
bryolog; utgaf tillsamman med Molkenboer: Bryologia java- 
nica och har författat åtskilliga bry ologiska uppsatser. 
P. W. Kortlials född 1807, doktor i Haarlem, den äldste 
af nu lefvande holländske botanister. Han har som medlem 
af en rikskommission för vetenskaplig undersökning af neder¬ 
ländska Indien rest derstädes och haft betydlig andel i sam¬ 
landet af det stora herbarium, som Blume och Miquel be¬ 
gagnat för sina arbeten. Det var skada, att han i följd af 
Blumes egenmägtiga förfarande snart vände sig från botaniken. 
Slägtet Korthalsia har fått namn efter honom. 
J. K. HassJcarl född 1811, af tysk härkomst; har gjort 
.3 resor i nederländska Indien. Under en resa i Peru och 
Bolivia på regeringens uppdrag samlade han med stort besvär, 
och stundom lifsfara, de första frön af Kinabarksträdet och 
har stor förtjenst om införandet af detta träds kultur på 
Java. Han utgaf Catalogus plantarum hort. Bogoriensis (= 
Buitenzorg) cult.; skref om Javas växter 1844; Plantæ Jung- 
huhnianæ 1851, 52. 
C. A. J. Ä. Oudemans f. 1825, professor i Amsterdam 
sedan 1859, generalsekreterare för Kongl. Vetenskapsakade¬ 
mien. Han är berömd som systematiker, mykolog och farma¬ 
ceutisk botanist; har utgifvit en lärobok i botaniken; en 
handbok i farmakognosien; ”Matériaux pour la Flore mycolo¬ 
gique des Pays-Bas”. För öfrigt har han skrifvit många 
afhandlingar och utgifvit ett exsiccatverk af holländska 
växter. 
N. W. P. Rauivenhoff f. 1826, professor i Utrecht sedan 
1871, framstående växtfysiolog och algolog. Han har utmärkt 
sig genom kemiskt-fysiologiska undersökningar och botanikens 
tillämpning i landtbrukskunnigheten; har skrifvit om gröna 
växtdelars förhållande till syre och kolsyra under solljusets 
inflytande; om växtaxelns (des Pflanzenstengels) tillväxt om 
dagen och om natten; Contributions phyto-physiologiques; 
Observations sur le caractère et la formation du liège; Recherches 
sur la chlorophylle; Undersökning öfver Sphæroplea annulina; 
om sporers groningsfenomener. 
