218 
II. Endast ett ensamt blad; derefter en blad¬ 
rosett, hvars första blad är motsatt det förra, ocb 
bvars andra ^ ocli tredje blad bilda ett mot dessa vin¬ 
kelrätt bladpar, (fig. 1, II). 
III. Ett ensamt blad ; derefter två blad på 
samma böjd, med en divergens af 90°. Det första, 
som är försedt med en stipelslida, hvilken omfattar 
det andras bas, är motsatt det föregående ensamma 
bladet, det andra saknar slida och är motsatt det 
första bladet i rosetten (fig. 1, III).. Denna är bil¬ 
dad som hos föregående typ. Bladställningen kan här 
vara sålunda förändrad, att de båda närsittande bladen 
tillsammans genom vridning komma midtför det före¬ 
gående ensamma bladet. Härmed följer en vridning 
i samma riktning af rosetten. 
IV. Denna typ visar fullkomligt regelbunden 
dekussering. Efter hjertbladen följa ett par motsatta 
blad på samma höjd samt en rosett med regelbundet 
alternerande bladpar. Det under rosetten sittande 
bladparet förhåller sig hos olika individ olika i afse- 
ende på stipelslidorna. Hos en del individ är nämli¬ 
gen h var der a bladet försedt med en särskild stipelslida, 
och den ena omfattar då det andra bladets bas. Hos 
andra individ hafva deremot båda bladen en gemen¬ 
sam stipelslida, som endast omfattar hufvudstammen 
samt de i bladens veck stående grenarne. 
Man finner lätt, att dessa fyra typer kunna hän¬ 
föras till samma grundtyp, och att den egentliga skil¬ 
naden är, om vissa mellanled äro utvecklade eller icke. 
Den ringa olikheten mellan typerna I och IV är ögon- 
skenlig. Typen III förefaller vid första påseendet 
ganska afvikande, men är i sjelfva verket blott en 
modifikation af typ II. Om nämligen de två när sit¬ 
tande bladen föras tillsammans med rosetten, så er- 
hålles en bladställning af II:a typen. Att dessa två 
blad äro att hänföra till rosetten antydes dels deraf, 
att det inre af dem i likhet med rosettens blad saknar 
