158 
S. vind . 
8xä = 40 
dagar 
S. 0. )) 
5xS = 23 
» 
0. . 
8x3 = 40 
)) 
N.O. )) . . . 
6x3=30 
» 
N. » . . . 
9x3=43 
» 
N.V. » . . . 
6 X 3 = 30 
)_) 
V. ), . . . 
10 X 3 = 30 
» 
S.V. » . . . 
16x3 = 80 
» 
Lugn .... 
3x3 = 23 
Summa dagar 36S = ett år. 
Fullkomligt biåsfria dagar inträffa sällan. Stundom 
bänder om sommaren, att S. vindar äro kalla och N. 
varma. Högst menliga för såväl helsan som för rågbrod- 
den äro de om våren nästan alltid förekommande skarpa 
N. vindarne. De mest rådande vindarne om vintern äro 
N. O. med högt baromelerstånd, om sommaren S.V., der- 
näst N. V.; de öfvergå lätt till storm, då på den förra 
vanligen följer regn. N. och N. O. om vintern förkunna 
och underhålla köld; S.O. har alltid regn, N. torka. De 
svaga S.V. vinJarne börja om morgonen, växa till och 
aftaga sedan, då de efter solnedgången upphöra. Der- 
jemte har man trott sig finna, att den mesta blåst inträf¬ 
far på söndagar och om nätterna. 
Med undantag af de i sednare tider infallande all¬ 
mänt regniga åren, är nederbörden vida mindre, än i 
fasta Finland, om också nederbördsdagarna närma sig till 
antalet. Nederbörden är högst ringa hela våren och bör¬ 
jan af sommaren, men kommer stundom till öfverflöd vid 
rötmånadens början. Under den ena delen af hösten fal¬ 
ler vanligen ymnigt regn, den öfriga är ovanligt vacker 
och mild. Efter vinterns olika beskaffenhef är äfven ne¬ 
derbörden olika. Den första snön, som högst sällan fal¬ 
ler i slutet af Okt., och äfven den, som faller i Skorpi¬ 
onens tecken, blir aldrig varaktig, förr än in i Dec. eller 
Jan. Någon gång faller snö öfver hela vårsådden, men 
utan skada. Arliga nederbördsdagarnas antal varierar mel¬ 
lan 120 och 160. 
1 sammanhang med det föregående står vattnets sti¬ 
gande och fallande, hvars olika ståndpunkter skilja sig 
