17 
Från hvilken af de perioder, som kunna antagas 
ha växlande följt h var andra efter istiden, stamma nu 
dessa stubbar? Ar det lemnade resonnemanget riktigt, 
måste de hänföras till öfvergången mellan de konti¬ 
nentala och insulära tidsskiften, som närmast föregå 
nutiden. Men med hvilka namn böra just dessa peri¬ 
oder beläggas? Blytt uppställer som bekant följande 
skeiiia: Vid och efter inlandsisens afsmältning skulle 
ett arlxtislä klimat härskat, derefter ett suharhtisH^ så 
kom en torr period: den horeala^ derefter en fuktig: 
den atJantislca^ och så ännu tvänne växlingar, motsva¬ 
rade af ett subhorealt och ett subatlantisJct tidsskede. 
Nu utesluta emellertid några forskare såsom Ja¬ 
mes Gtbikie (Prehistoric Europe 1881), Engler (Versuch 
einer Entwickelungsgeschichte der Pflanzenwelt 1879) 
och Pagnae Hult (Mossfloran i trakterna mellan Aava- 
saksa och Pallastunturit 1886) från detta skema de 
subboreala och subatlantiska epokerna. Detta har huf- 
vudsakligen skett, emedan, då de i likhet med Blytt 
sjelf antaga, att floran för hvarje särskild period rik¬ 
tats med ^en ny invandringsgrupp, de anse, att in¬ 
vandringen af de florelement, som Blytt tolkat som 
inkomna under subboreal och subatlantisk tid, mycket 
väl kan ha egt rum under de boreala och atlantiska 
epokerna. 
För egen del tror jag ej, att man ensamt på 
denna grund eger rätt att från det Blyttska skemat 
utesluta perioder, af hvilka han funnit tydliga spår i 
vissa postglaciala aflagringar. 
Finner man sålunda, som Blytt verkligen gjort i 
flere mossar, ofvanpå den subarktiska torfven tvänne 
särskilda stubblager och tvänne tor flag er under om- 
' ständigheter, t. ex. vid Heimdalsmyren i Trondhjems- 
trakten *), som förbjuda antagandet af lokala uppdäm- 
*) ^Tan jemföre förhållandena vid Eörken i Upland. Bot. Not. 
1889, häft. 5, Kutger Sernakder: ”Ora växtlemningar i Skandinaviens 
marina bildningar.” 
Bot. Not. 1800. 
2 
