18 
ningar o. s. v., måste man också antaga, att efter den 
subarktiska perioden åtminstone tvänne epoker med 
torrt och tvänne med vått existerat. 
Mycket väl kan ju — man har egentligen ännu 
ej något deremot stridande faktum — klimatet efter 
istiden flere gånger hafva växlat, utan att dessa om¬ 
byten fört med sig nya element in i horan eller ens 
något tillbakaryckande af gamla. 
På grund häraf anser jag mig åtminstone tills 
vidare böra acceptera Blytts skema oförändradt * **) ). 
Och detta så mycket mera, som jag i några sydner- 
kiska torfmossar igenfunnit just tvenne stubblager. 
Särskildt vill jag nämna mossen vid Lerbäcks kyrka, 
der i en omkring 3 meter djup torf på 2,5 meters 
djup ett furustubblager kan iakttagas, deröfver PJirag- 
mites-torf i öfre delen med tätt stående stubbar, 
som täckas af en half meter mäktig torf. 
Tyvärr har jag ej varit i tillfälle att få se till¬ 
räckligt djupa gräfningar i den på sina ställen mer 
än 6 meter djupa Fåglamossen för att kunna iakttaga, 
om äfven mot dess botten ett andra, borealt stubb¬ 
skikt är anstående. Emellertid tvekar jag icke att 
tolka det enda stubblager, jag der kunnat observera, 
som eqvivalent med det öfversta i mossen vid Lerbäcks 
kyrka d. v. s. såsom subborealt eller riktigare som 
tillhörande öfvergångsskedet till den påföljande, af det 
*) Det är möjligt, att framtida undersökningar komma att upp¬ 
daga ännu flere från hvarandra skilda perioder. Från några mossar i 
Södermanland och Dalsland är sedan gammalt tillvaron af ej mindre, 
än tre stubbskikt bekant. Likaså har C. J. Johansson (Bot. Not. 
1888 häft. 2 ”Iakttagelser rörande några torfmossar i södra Småland 
och Halland”) påvisat alldeles samma sak för en mosse i Elmhult och 
en annan i Stenbrohult. Blytts mossundersökningar äro gjorda i 
frakter, der Atlantens närhet kanske gjort verkningarne mindre märk¬ 
bara af en relativt svagare utpräglad kontinental period, som i de 
inre delarne af Skandinavien kunnat verka mera intensivt. 
**) Bot. Not. 1889 häft. 5 1. c. 
v> 
4 
