34 
Bevis herfor (Bot. Not. 1889, p. 100) ”att öfverskrif- 
ten på hvarje sida från den tredje till den 55 är: 
Regenanffangende Pflanzen (ej Regenabsorbirende Pfl.) 
samt att jag (Lundström) på 59 — 60 sidd. sätter npp- 
fångandetj ledandet och fasthållandet före absorbe¬ 
randet, om hvilket jag dessutom använder det försig- 
tiga uttrycket att det kan ske ”i större eller mindre 
grad”. Det er dog virkelig noget stærkt, at haar 
man som Hr. L. i et Arbeide der med Resumé og 
Figurforklaring kun er 67 Sider, taler om Vandopta¬ 
gelse pa mere end 30 Steder og naar Kap. III (Lund¬ 
ström, Anpassungen I, p. 55) har til Overskrift ^Hie 
Wasser aufnahme durch die oberirdischen Pflanzentheile 
und die Bedeutung des aufgefangenen Wassers für die 
Pflanze” da skal alt dette intet betyde thi ”upfångan- 
det” og ”ledandet” staar nogetsteds nævnt tidligere end 
Vandoptagningen, noget som jo i og for sig er en 
naturlig kronologisk Anordning, da jo Regnet först 
maa blive opfanget af Planterne baade for at kunne 
blive ledet og optaget. 
Det har virkelig ikke været ”mala fide”, som jeg 
har opfattet Hr. L:s Arbeide (Anpassungen I) saa, at 
Hovedhensigten saavel med at visse Planter kunne 
opfange Vand, som med at de kunne lede det til 
visse bestemte Steder, var for at Vandet og deri op- 
löste Emner just der skulde kunne optages; thi at 
Regnet bidrager til at gjöre Planterne rene for Stöv, 
kan dog vel ikke kaldes nogen 'Tilpasning og har 
været kjendt længe för Hr. L. paatog sig at viden¬ 
skabeligt bevise det. Men lykkeligvis er det ikke jeg 
alene, som har været saa uheldig at ”förvränga” just 
Kvintesensen af Hr. L:s Arbeide (Anpassungen I), 
men næsten alle, som have refereret eller ytret sig 
om nævnte Arbeide, saavel i som udenfor Sverige (f. 
Ex. Th. Fries, F. R. Kjellman, F. W. Areschoug, 
V. B. WiTTRocK, L. Kny, E. Warming, C. Müller, Gr. 
VoLKENs, Burgerstein m. fl.) have, saavidt jeg har 
