44 
ej. I alla fall äro dessa höjder ingalunda mera be¬ 
tydande än de tallösa backar och branter, som göra 
det af landvägen genomskurna landet söder om Surna 
så omvexlande och dock ligger detta senare redan ett 
stycke utanför Karelens f. n. allmänt antagna natur¬ 
historiska gräns. Båda dessa trakter öfverensstämma 
äfven sinsemellan genom fattigdomen (resp. bristen?) 
på fast- klyftî Äfven öarne i Onegaviken visade i 
afseende å konfigurationen påtaglig öfverensstämmelse 
med de Solovetska ; ofta bildas desamma af en relativt 
hög och jemn platå, begränsad mot hafvet af höga, 
nakna grus- eller sandbranter. 
En om än flyktig karakteristik af vegetationen 
kan jag icke lemna och ännu mindre ett bestämdt 
uttalande angående råskilnadens uppdragande mellan 
de två stora nordeuropeiska fiorområdena i närheten 
af Solovetska öarne. Enligt mitt personliga intryck un¬ 
der en forcerad genomresa, torde dock deras afskil- 
jande från det temligen likartade området söder om 
Surna icke naturenligt kunna genomföras, medan de 
starkt kontrastera genfc emot Karelska stranden vid 
Kemi. Denna kontrast beror såsom ofvan anförts, 
på egendomligheter i markens fysiska beskaffenhet, 
hvilka sammanfalla med några af de mest utmärkande 
kännetecken, som skilja Kordryssland från Skandinavien. 
Föredraget belystes genom förevisande af ett dus¬ 
sin fotografier fr. Kemi och Solovetsk. 
Till tryckning anmäldes: 
P. A. Karsten: Syinholœ ad mycologiam fennicam 
XXIX samt Sphœropsideae hucusque in Fennia obser¬ 
vatae. 
M. Brenner: Om några Taraxacum-former. 
J. Lindén: Antechningar om vegetationen i sÖdra 
Karelen. 
Fysiosrrafiska sällskapet d. 11 dec. 1889. Prof. Fb. 
Areschoug föredrog om rotknölarne hos Leguminoserna enligt 
senaste undersökningar af prof. Frank. Prof. J. G. Agardii 
