139 
Snäckor voro sparsamma. De anträffade tillhörde 
följande arter: 
Fupa muscorum^ Snccinea putris (L.). Helix sp. 
Den flora, som efter de nyss lemnade uppräknin- 
garne utmärker kalk tuffen både vid Näset och Pilsta 
är således i det närmaste identisk med den Nathoest be- 
skrifvit från flere andra norrländska fyndorter. Afven 
här förekommo lemningar af tcill massvis, nästan i 
hvarje lösslagen stuff, utan att ett spår af gran kan 
upptäckas. Vid dessa platser är o också de dernäst för- 
herskande växtresterna Betula oc?ora^a-blad, blandade 
med asp- och vide-\öi^ och bland denna subglaciala 
trädvegetation, hvars lemningar blifvit bevarade i sten¬ 
massan, hade äfven Dryas frodats och blomstrat. Fyn¬ 
det af denna senare växt vid Näset är af ett visst in¬ 
tresse, då denna fyndort liksom Pilsta blott ligger om¬ 
kring 300 meter öfver hafvet. 
Endast följande former äro ännu ej meddelade 
från de förut undersökta fyndställena: 
Vaccinium Vitis idcea (Näset och Pilsta), Salix 
nigricans (Näset och Pilsta), Peltigera canina (Pilsta). 
Vaccinium Vitis idcea är en växt, af hvars resi¬ 
stenta blad man med kännedom om den rol, lingon¬ 
riset spelar i tallskogarnes fältskikt, gerna kan vänta 
att finna några bevarade tillsammans med lemningar 
af tall. 
Enligt Lundström *) har på flere ställen i Sverige 
och särskildt i Jemtland Salix nigricans efter istiden 
utvecklat sig ur S. myrsinites L., från hvilken den dif¬ 
ferentierades i samma mån som klimatet förändrades. 
De blad, som jag bestämt till S. nigricans och som 
ganska talrikt finnas bevarade i de insamlade stufferna, 
visa, enligt hvad doc. Lundström meddelat mig, stor 
öfverensstämmelse med de former af S. nigricans^ som 
nu växa på jämtländska låglandet. Denna art tyckes 
■*) Axel N. Lundström : Om Jenissej-strändernas Salix-flora. Bot. 
Notiser 1888. Häft. 1. pag. 29. 
