196 
I 
snart plattad, 7—11, sällan ända till 15 mm bred; kron¬ 
blad höggula med skarpt framstående saffransgul fläck 
vid basen. Ståndarsträngar hårfina, 4—7 gånger län¬ 
gre än knapparne; dessa (oöppnade) med bredden nå¬ 
got större än längden. Flstiller 4 —20; karpeller 1—7 
mm långa, äggformiga, nedtill betydligt tjockare än 
upptill, med bred rundad rygg, försedda med mycket 
talrika, fina ' och skarpt markerade åsar, stundom till¬ 
lika helt sparsamt punkterade, vid mognaden ännu 
grönaktiga, till sist dock blekt gulbruna. 
Syn.: Tormentilla erecta Lin. Sp. pl., ed. I p. 500 (1753). 
Fragaria Tormentilla Cnantz Stirp. Austr. fase. 2, ed. I 
p. 23 (1763). 
Potentilla silvestris Necker Delic. Gall.-Belg., p. 222 
(1768). — Wabnstorf i Verh. d. hot. Ver. d. Prov. 
Brandhg. XVIII p. 70 (1876). 
P. Tormentilla Neckek, i Hist. & Comm. Acad. Tlieod.- 
Palat., II (1770). — Lehmann Bevis. Pot., exclus, a h. 
— Marsson Fl. V. Neu-Vorpomm. etc., exclus, ß. 
T. divergens Keichb. i Botan. Zeit, von Mohl & Schlecht., 
1843, sp. 263. 
T. nodosa Schub Enum. fl. Transs. p. 188 (1866). 
P. erecta K. W. Dalla Tobbe Anleit. z. Beobacht, u. Be¬ 
stimm. d. Alpenpfl., p. 204 (1882) i Anleit. z. wissensch. 
Beob. auf Alpenreisen, Bd. 11. — Zim;meter Eur. Art. d. 
I Gatt. Pot., p. 5 (1884). 
P. strictissima Zimmeteb 1. c. p. 5. 
P. sciaphila Zimmtiteb 1. c. p. 5. 
P. Dacica Zimmeteb 1. c. p. 5. 
P. fallax Zimmeteb 1. c. p. 5. 
P. FavratV Zimmeteb i Botaniker-Kalender 1887, p. 67. 
Fig.: Svensk Botanik, Bd. I t. 19. — Éngi. Botany, 12 t. 863, 
— Flora Danica t. 589. 
Exsicc.: Beichb. Fl. germ. exs. n. 2247; n. 2248 (T. divergens). 
P. erecta är, såsom af beskrifningen framgår, en i 
många hänseenden ganska föränderlig art. Men om också 
karaktererna vackla, ega dock de talrika kombinationer, 
som uppstå, en så ringa sjelfständighet och bilda öfver 
större delen af artens utbredningsområde tillsamman¬ 
tagna ett så begränsadt helt, att man endast sällan ta¬ 
git miste om dess formkrets. 
