208 
Rhenprovinsen till Preussen och Schlesien, i norra de¬ 
len af Böhmen och Mähren samt i vestra delen af mel- 
« 
lersta Ryssland. Dess nordgräns går vid den 58:de bredd¬ 
graden (Gustafsberg i Bohuslän, 58° 20'). Sydgrän¬ 
sen är på grund af de otillförlitliga uppgifterna i lite- 
raturen svår att med säkerhet bestämma, dock kan be¬ 
träffande mellersta Europa så mycket sägas, att arten 
ej är funnen söder om en linie dragen genom mellersta 
Frankrike, öfver Basel samt längs foten af Nordalperna, 
genom södra Mähren och längs de vestra Karpaterna. 
Längre åt öster har den dock åtminstone på ett ställe 
i Siebenbürgen öfverskridit nämnda bergskedja; den 
finnes nemligen enligt exemplar af Fuss vid Kerczesoa- 
raer Glashütte ”in pratis subalpinis”. Längst åt vester 
har den vid Gibraltar (Schott, indeterm.; Mus. Pal. 
Vind.) en förekomst, som är öfverraskande, då den el- 
jes fullständigt saknas i den mediterrana regionen. Att 
den dock möjligen är inhemsk på denna punkt, synes 
antydas deraf, att den enligt exemplar i Wiener Hof- 
museets samlingar äfven finnes på Madeira (N. H. Ma¬ 
son 1856 sub P. Torm.; Jelinek 1857; G. Mandon Pl. 
Mader. 1865—66 n. 102). 
P. erecta (L.) Dalla Torre X reptans L. 
ÜJmomgrenar mestadels upprätta, 3—8 mm i ge¬ 
nomskärning, cylindriska, sällan något knölformigt upp- 
svälda. Deras blad till omkring 70—90 ^ 5-fingrade, 
för öfrigt 4- eller 3-fingrade, småblad bredare eller sma¬ 
lare omvändt äggrunda, stundom dock mer vigglika, 
till midten eller vanligen längre ned groft och hvasst 
sågade med oftast temligen skarjia tänder, uddblad med 
4—6 tänder på hvar sida. StjelJcar 2—10 dm. långa, 
nedböjda eller vanligare nedliggande, i främre delen 
slutligen krypande, på samma sätt och ungefär lika rikt 
förgrenade som hos P. procumbens, i allmänhet dock 
med något mer divergerande grenar, mot hösten re- 
