210 
knapparne; dessas längd något större än bredden. Pi¬ 
stiller 20—40. Väl utvecklade karpeller icke sedda. 
Syn.: Tormentilla reptans Bertoloni Fl. Ital., Y p. 285 (1842); 
non Lin. 
Potentilla proeumhens (P. nemoralis) Anet. lielvet. et ital.;, 
non SiBTH. (Nestl.). 
P. prociimloens a mixta et ß nemoralis Grenier Fl. d. 1. 
chaîne JurV, p. 211 (1865). 
P. mixta Michalet Hist. nat. Jur., p. 148. — Rapin Guide 
du bot. dans le cant, de Yaud, p. 183 (1862). — Non Nolte. 
P. Italica Lehm. Delect, sem. hort. Hamh., p. 11 nr. 
18 (1849); Pug. IX nov. & min. cogn. stirjD., p. 20 
(1851); Revis. Pot., p. 179 (1856). 
P. adscendens Gremli Beitr. z. Fl. d. Sclnveiz, p. 68 
(1870); non Wardst. & Kit. etc. 
P. Gremlii Zimmeter Eur. Art. Pot., p. 6 (1884). 
Fig.: Lehm. Revis. Pot., t. 58. 
Exsicc.: Michalet Plant, du Jura, f. I n. 13, 14 (P. mixta). 
— F. Schultz Hb. norm., nov. ser. cent. 16 n. 1560 (P. 
r ep t. X Torm.). 
Den nyss lemnade beskrifningen är uppgjord dels 
efter originalexemplar af P. Gremlii Zimmeter och P. 
adscendens Gremli jemte andra schweiziska exemplar från 
olika fyndorter dels äfven efter tyska från Hasbruch 
vid Bremen samt lefvande och torkade från Hörsne på 
Gotland och Sarajevsko polje i Bosnien. — Vid Ringsjön 
i Skåne förekommer en form, som icke lämpligen kun¬ 
nat karakteriseras gemensamt med de öfriga; den ut¬ 
märker sig genom följande: 
Stjelkar gemenligen spensligare, mera rikligt och 
vanligen redan på högsommaren rotslående, rhizomgre- 
narnes och innovationsknopparnes liksom äfven huf- 
vudaxlarnes blad till omkring 70 ^ 3-fingrade, fÖr öf- 
rigt 5- och 4-fingrade med mindre^ ej så groft och säl¬ 
lan inskuret sågade småblad; uddblad med o—6 oftast 
trubbiga tänder på hvar sida. Blad vanligen först hos 
axlar af 3. eller 4. ordningen enkla och hos axlar af 
högre ordning blott delvis helbräddade, ofta till och 
med fingrade. Blommor på ganska fina skaft, de på 
försommaren utvecklade till något mer än hälften 5- 
