222 
kaien vid Ringsjön i Skåne förekommer sålunda tal¬ 
rikt en form, som till växtsätt, bladform, blommornas 
talförhållanden etc. i hög grad närma sig P. reptans^ och 
på en af punkterna vid Skogsmöllan nära Romeleklint 
finnas i temlig myckenhet andra, som så nära öfver- 
ensstämma med P. procumbens^ att skiljaktigheterna 
svårligen skulle uppmärksammats, om icke steriliteten 
utgjort ett observandum. Förekomsten af sådana for¬ 
mer synes tala för, att mellan stamarterna och de ur¬ 
sprungliga bastardformerna en och annan gång en 
korsning med gynsamt resultat eger rum. 
De mera anmärkningsvärda missuppfattningar, för 
hvilka P. mixta Nolte varit föremål, hafva på olika 
ställen i det föregående omnämnts. Att vissa former 
dessutom hänförts till P. . reptans^ synes mig framgå af 
de ofta förekommande uppgifterna om 4*taliga blom¬ 
mor hos denna art. Fastän uppmärksamheten riktats 
häråt, hafva sådana icke iakttagits af mig, och då äf- 
ven Lehmann (Revis. Pot.) säger sig aldrig hafva funnit 
4-taliga blommor hos P. reptans^ torde de få anses så¬ 
som mycket sällsynta. — Huruvida den i Fiek’s Fl. 
V. Schles. upptagna P. reptans ß ramosa Uechteitz verk¬ 
ligen hör till P. reptans eller kanske snarare är en 
denna närstående form af P. mixta ^ synes förtjena 
närmare undersökning. 
Utbredning. Af P. proeumbens X reptans har jag 
sett exemplar från följande ställen. Sverige. Blekinge. 
Karlskrona ^). — Skåne. Vid en bäck mellan Råröd 
och Kulleberga vid Ringsjön; kring Sjöstorp och Ty¬ 
gelsjö O. om Lund; vid bäcken ofvanför Skogsniöllan 
i Veberöd sn. — lysklancl. Schleswig. Wittensee (Dr 
I Upsala bot. musei samlingar (hb. Hartman) ligger ett ex. 
från denna lokal. Att växten således åtminstone fordom funnits 
här, är fullt säkert (jfr. F. Svanlund i Botan. Not. 1886 p. 7). 
Gtosselman’s beskrifning (Blek. Flora, ed. II) öfverensstämmer också 
ganska väl med det nämnda exemplaret, som har nästan uteslu¬ 
tande 5-fingrade blad. 
