frö eller träd, men förändrade af rummet, på hvilket 
de uppvuxit.” 
Äfven senare svenska botanister hafva af vår vanliga 
tall urskiljt varieteter och derjemte utmärkt dem med 
egna namn. Så t. ex. Liljeblad (i SvensJc Flora): '‘humilis, 
gårtall med tätare barr och grenar” och ”pumila, mar¬ 
tall med nedliggande stam och grenar (i kärr)”; likale¬ 
des IvERus (Bot. Not. 1875 p. 82)'. '‘‘‘nanus, martall” (i 
bergskräfvor) och ^'‘palustris, kvall-tall” (i större kärr 
och mossar). — Andra afvi kande former^ dock utan 
egna namn, finnas beskrifna af S. Berggren (Bot. Not. 
1873) och P. C. ScHüBELER (Norges Vcextrigc sid. 381—2). 
Ingen af dessa nu anförda former är dock synner¬ 
ligen karakteristisk, utan säkerligen beroende endast 
på jordmånen oeh andra yttre förhållanden. Deremot 
finnes det en annan form, som väl förtjenar att särskildt 
framhållas, ehuru den vanligen förekommer enstaka 
eller i få individ bredvid hvarandra. Första gången 
den iakttogs_, var af Linné; i dagboken öfver färden 
till Lappland anför han^ sedan han passerat förbi den 
nära Upsala liggande Högsta ^) gästgifvare-gård, att 
”häri skogen sågo vi oräkneliga tallar^ som hade fuller 
en tjock bål, men ingen proportionerlig höjd; de ne¬ 
dersta grenarne voro så långa som de öfversta och top¬ 
pen fattades^ ja alla grenar tycktes komma ex uno 
centro, som på en palm, och öfverst vara som afklippt, 
h:kt jag lemnar jordmånen och admirerar, att naturen 
äfven söker klippa sina trän, kallar allt så den Binus 
plicata'’\ Såsom supplement till denna beskrifning kunna 
läggas hans ord i Fl. Lapp. p. 27å: ”Varietas quædam 
ramos fere omnes primarios eodem puncto eque summi¬ 
tate brevis caudicis rectos et fastigiatos attollens rarius 
in Lapponiæ silvis obvenit, quam in itinere copiose inter 
Oekstad et Læby crescentem mirati sumus”. 
_ t _ 
I den nylig-en utgifna Iter Lapponicum p. 5 står ”Okstad”, 
men i FI. Lapp. ”Oekstad”. Att ställets namn så skrifvits, beror 
tvifvelsntan på Eoslags-bruket att borttaga h i början af ord. 
