25 
såväl som oftast äfven grenarne, medelst en löklik knopp, 
bildad af tätt sittande par af köttiga och delvis luftfylda 
fjäll. Dessa knoppar ha en rundad eller oval form, deras 
tjocklek förhåller sig till längden som 1: l 1 / 4 —1 3 / 4 och 
hafva aldrig af mig observerats i längd öfverstiga 10 
m. m. Fullt utbildade synas de bestå af 4—8 par köt¬ 
tiga fjäll, ett tal, som äfven Hausskn. uppgifver. I vin¬ 
keln af hvarje sådant fjäll sitter en mycket liten, knap¬ 
past skönjbar knopp. Angående dessa senare knoppar 
har jag hvarken sjelf iakttagit eller sett omnämnas, att 
de komma till utveckling samma år som de bildats. 
Sådan som emellertid E. palustre förekom på ett 
ställe vid Bergen (mellan Mølenpris och Mari ne værftet) 
företedde den i flera hänseenden afvikelser från hvad 
som ofvan nämnts. Hvad som närmast föll i ögonen, var 
den förvånande storlek som de knoppar uppnått, hvil k a 
utvecklat sig i stolonernas och stolongrenarnes spetsar, 
och den afvikaude form, som de samtidigt antagit, (se 
omstående fig. 1). De nådde sålunda mestadels en längd 
af inemot 20 m. m., en och annan till och med 25 m. m. 
På samma gång förhöll sig bredden till längden som 1: 
2V 2 —4. Deras form var sålunda en långsträckt cylin¬ 
drisk. Dessutom voro de bildade af vanligen 14 par fjäll; 
sådana förekommo dock, som egde ända till 17 à 18 par. 
En annan anmärkningsvärd omständighet var att de 
förut omnämnda, för blotta ögat knappast skönjbara knop¬ 
par, som sitta innanför dessa fjäll, hos en del exemplar 
ofta kommit till utveckling och stundom utbildat sig till 
flera c. m. långa stoloner, hvilka äfven i sin ordning i 
spetsen afslutades med en löklik knopp. Till och med 
dessa senare kunde ofta vara af mer än vanlig storlek 
men egde ständigt en rundad eller oval form. De sto- 
londelar, som uppburo de förut omnämnda, synnerligen 
stora och långsträckta knopparne, voro oftast något kor¬ 
tare än som hos E. pal. vanlige u är fallet och utveck¬ 
lade stundom tillika en och annan rottråd. 
