35 
verket är. Detta framgår också genom en jemförebe 
mellan de olika lafsystem, som blifvit uppstälda. De äro 
nämligen baserade på vidt skilda principer, utan att dock 
något kan anses ha blifvit företrädesvis antaget. 
I allmänhet bar man vid lafvarnes indelning så godt 
som uteslutande fäst afseende vid hyfsystemet 1 ) och först 
vid slägtbegränsningen (stundom icke ens då) tagit hän¬ 
syn till de olikheter, som gonidierna förete. 
Det är också en icke blott bland lichenologerna utan 
äfven bland öfrige botanister allmänt gängse mening, att 
gonidierna (algen) äro att betrakta nästan som en bisak 
i förhållande till hyferna, och att lafvarne derför utgöra 
en grupp inom svamparnes af delning eller, sedan Basidio- 
lichenerna blefvo bekanta, såsom en med de öfriga svamp¬ 
klasserna jemnstäld klass. 
Visserligen är också hyfsystemet hos de högre laf¬ 
varne mer utveckladt, men hos t. ex. Ephebe Fr., Ther- 
mutis Fr., Coenogonium Ehrenb. är algen förherskande och 
hyfsystemet så outveckladt, att det ofta först efter be¬ 
handling med kemiska reagentier kan upptäckas 2 ). 
Lafvarne äro icke att anse såsom på alger parasite¬ 
rande svampar (antagonistisk symbios), utan mellan de 
båda komponenterna äger otvetydigt en mutualistisk sym¬ 
bios rum. Svampen (eller rättare f. d. svampen) och algen 
äro koordinerade begrepp i förhållande till det koordine¬ 
rande begreppet laf, tagen såsom en fysiologiskt sjelfstän- 
dig organism. Det torde således vara riktigast att be¬ 
trakta lafvarnes i fysiologiskt-anatomiskt afseende så in¬ 
tressanta och till habitus från svamparne så afvikande 
afdelning såsom ett appendix till de öfriga Thallophyterna. 
*) Undantag måste dock göras för indelningen af lafvarne i 
Heterolichener och Homolichener, som delvis grundar sig på goni- 
diernas iäge i bålen. Denna indelning hvilar emellertid på en all¬ 
deles oriktig uppfattning af bålens byggnad; Heterolichenerna kunna 
nämligen likaväl sakna som Homolichenerna äga skilda bark-, märg- 
och gonidiallager. 
2 ) Äfven må erinras om, huru vissa Stigonema-(Sirosiphon)-arter 
upptagas i algologiska arbeten såsom alger och i lichenologiska så¬ 
som lafvar. Se t. ex. Stizenberger Lieh. Helvet. Vol. 1. p. 1. 
