105 
Vetenskapsakademien d. 31 mars. Föredraget i botanik hölls 
af prof. A. G. Nathorst. — Tillkänagafs att akademien utdelat 
som understöd åt prof. A. G. Nathorst 250 kr. för att i södra 
Sverige göra undersökningar öfver den forna utbredningen af Trapa 
natans; åt lektor A. L. Grönvall 150 kr. för att studera Skånes 
mossflora; åt fil. kand. C. J. Johansson 250 kr. för undersökning 
af parasitsvampar och pyrenomyceter inom Jemtlands fjälltrakter. 
Vetenskapssocieteten i Upsala d. 17 april. Till införande 
i societetens acta antogs en af docenten K. B. J. Forssell författad 
afhandling: Beiträge zur Kenntniss der Anatomie der Gloeolichenen. 
Literaturöfversigt. 
V 
CelakOYSkÿ, L., Linné’s Anteil an der Lehre 
von der Metamorphose der Pflanze. (Engler’s 
botan. Jahrb. VI Bd. 1884, p. 146—186). 
Visserligen hafva svenske författare, ss. C. Agardh, 
framhållit Linné’s förtjenster angående metamorfosläran, 
men utomlands har man allmänt numera framhållit Wolff 
och Goethe som denna läras grundläggare. Nu har förf. 
till nämnda uppsats satt sig tillräckligt in i Linné’s ar¬ 
beten för att kunna framställa saken i opartisk dager. 
Hans slutomdöme är, att det är Linné, och icke 
Wolff eller Goethe, som först och ursprungligen upp¬ 
fattat metamorfosläran, och att Linné har åtminstone 
likaså fullständigt och delvis ännu bättre än dessa grund¬ 
lagt och bevisat den genom den i detta fall hufvudsak- 
ligen afgörande teratologiskt-jemförande metoden, Detta 
gäller, fastän Linné härmed sammanband pseudomorfos- 
theorien på Cæsalpins grundlag, och oaktadt han ansåg 
prolepsis såsom orsak till metamorfosen. 
Förf. anför som ytterligare bevis äfven några dispu- 
tationer af Linnés lärjungar, N. Dahlberg, H. Ullmark 
och J. Ferber. Sannolikt af okunnighet om vårt äldre 
disputationsväsende begår han det misstaget att uppgifva 
alla dessa 3 personer som författare till afhandlingarne, 
som bära dessas namn, oaktadt endast den sistnämnde 
