199 
Alph. de Candolle med godt skäl kunde vända sig, 
som kan 1850 gjorde, mot den teorien från Adansons 
tid, att summan af grader medeltemperatur bestämmer 
en växts årliga utvecklingstid. Tänkbarare är det 
äfven, att ej blott summan af grader medeltemperatur 
utan antalet köldgrader eller värmegrader vissa tider, 
myckenheten af solsken eller mulet väder samt neder- 
bördsmängden här måste räknas som faktorer. Det 
tyckes, att mycken nederbörd ett år och det följande 
till och med Augusti medverkar till tidig utveckling 
*, det senare af dessa år, men tvärtom liten nederbörd 
till sen utveckling, om ej andra faktorer hafva en 
öfvervägande motverkan. Ty då den sena blomnin¬ 
gen inträffade 1881, var nederbörden i Bergjum 1880 
och 1881 till och med Augusti blott 980 millimeter, 
och. då blomningen 1882 var ovanligt tidig, var neder¬ 
börden 1881 och 1882 till och med Augusti 1150 
millimeter. Det är naturligt, att omkastningar i tem¬ 
peraturen medföra ändringar i blomningsföljden. Så 
började år 1884 att af de fem åren hafva de tidiga¬ 
ste blommorna, t. ex, Hästhofven 82 2 3 / 2 , 84 13 / 2 . 
Men senare blef året 1884 efter, i synnerhet i slutet 
af April, under det minimitermometern i hela 'April 
blott 3 gånger visade plus, men den 17 April —11°, 
då vattnet fick 1 tums tjock is. Exempel på följden 
visade Taraxacum 82 l4 / 4 , 84 22 / 4 , Caltha 82 24 / 4 , 
84 30 / 4 , ‘men i synnerhet Adoxa Moschatellina 82 15 / 4 , 
84 29 / 4 . Som exempel, att några växter äro mera 
beroende af höga värmegrader än andra,' torde kunna 
anföras, att Gfentiana Pneumonanthe ett varmare år 
blommade före 15 växter, hvilka ett kallare år blom¬ 
made före henne. 
II. 
När börjar en växt blomma? 
Ofta ses det derpå, att hon utbreder en krona 
eller en kronlik kalk af lysande färg. Något bättre 
