201 
inne. Sedan fyldes fruktämnet efter hand med kärna , 
som dock ej hann full mognad, emedan det var sent 
på året. Under tiden hade småaxen ingen gång öpp¬ 
nats af sig sjelfva. De följande åren har jag ej heller 
sett Luddlostan visa öppen blomning, men jag tillstår, 
att jag icke sett så noga efter, sedan jag bestämt 
blomningstiden efter ett visst utvecklingsstadium. Det¬ 
samma kan jag säga om Dör vassen. Återstår nu att 
få veta, om sådan innesluten gräsblomning är en van¬ 
lig företeelse, eller till äfventyrs något ovanligt. Fort¬ 
satta iakttagelser öfver gräsens blomning beträffande 
tid på . dagen, då småax mest öppna sig, uppstigande 
och nedstigande blomning, blomningstidens varaktighet, 
ståndarsträngarnes längd och hastigheten af deras ut¬ 
växande, isolering af ett strå med helt ax och af ett 
annat med blott 1 småax för utrönande af sj elf be¬ 
fruktning eller befruktning utifrån äro ej fullbordade 
med tillräckligt noggrant resultat, och kunna ej så 
kort som här refereras. Blott en hit hörande obser¬ 
vation skall för denna gången lemnas. 
Som ståndarsträngarnes hastiga utväxande vid 
rågens blomning är mycket märkvärdigt, hade jag 
bestämt mig för en särdeles noggrann aktgifvelse derpå 
1885. En trädgårdsmästareson Adolf Gustafsson, som 
sysselsatt sig något med botanik och var förste upp¬ 
täckaren af Phyteuma spicatum på Jonsered, vidtalades 
att samtidigt gifva akt på företeelsen och delgifva 
mig resultatet till jemförelse. När jag fann en lämp¬ 
lig dag vara inne, gick jag så till väga. På ett ax, 
som något ofvan midten blott hade en eller annan 
blomma med utskjutna ståndare, utböjde jag agnfjällen 
i 90° vinkel något ofvan och något nedanför det 
ställe på axet, hvarest blomningen börjat. Strax bör¬ 
jade ståndarsträngarne förlängas och böjde sig nedåt, 
så att knapparne blefvo nedhängande. Sedan tog jag 
några ax för att beräkna, huru hastigt ståndarsträn¬ 
garne växa ut, när de befrias från agnfjällen. Det 
